GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ירון בן גרא: שיהיה סוג של בקרה של משרד הפנים שיהיה אפשר לפקח על זה.
ניצן הורוביץ: כן, טוב.
ניצן הורוביץ: עוד הערה.
גלעד נתן: בנושא של השבע מאות.
גלעד נתן: תראו, שבע מאות זה יפה מאוד, אבל זה לא מציף בעיות אחרות.
גלעד נתן: עובד לא עובד עשרים וארבע שעות.
גלעד נתן: אין כזה דבר.
גלעד נתן: עובד לא עובד שבעה ימים בשבוע גם אם הוא רוצה, זה לא חוקי וצריך לטפל בסיפור הזה.
גלעד נתן: אין כזה דבר חוזה עם שבעה ימים בשבוע.
גלעד נתן: לא יכול להיות שלא יהיו עובדים שיחליפו, וזו לא צריכה להיות בעיה של המעסיק, שעובד צריך לצאת לחופשה או שעובד רוצה, כן עובד רוצה לצאת בערב ערב אחד בשבוע ורוצה לעשות את החגים שלו.
גלעד נתן: אם התאילנדים שמעבידים שש עשרה שעות ביום, ויש לי פה צעקות מהיום עד מחרתיים וכל הבעיות בכנסת, וזה כאן עובר בטבעיות.
גלעד נתן: זה לא יכול להיות.
גלעד נתן: איפה העובדים המחליפים?
גלעד נתן: איפה העובד שנמצא כשעובד גמר לעבוד שישה ימים בשבוע?
גלעד נתן: איפה העובד שמחליף אותו כשיוצא לחופש?
גלעד נתן: איפה העובד של האינטר ויזה?
גלעד נתן: שבע מאות עובדים?
גלעד נתן: מה זה שבע מאות עובדים?
גלעד נתן: זה בדיחה.
ניצן הורוביץ: טוב, די.
עידית לבוביץ': אני רוצה להגיד משהו קצר לגבי אינטר ויזה.
עידית לבוביץ': אנחנו כבר דיברנו על זה, גלעד מכיר, אנחנו כבר דיברנו על הפיתרון, דיברנו גם עם משרד הפנים.
עידית לבוביץ': יש קבוצה מאוד מאוד גדולה של עובדים שסיימו את חמישים ואחד חודשי ההעסקה ועדיין לא מיצו את השישים ושלושה.
עידית לבוביץ': יש תקופה של שנה שחוקית מותר להם להישאר בארץ, הם ישמחו לעבוד כמחליפים.
עידית לבוביץ': אפשר להגדיר את זה שלא יעבדו יותר מחודש אצל מעסיק, אם משרד הפנים פוחד שייווצרו איזה יחסים מיוחדים.
עידית לבוביץ': לצורך החלפות.
עידית לבוביץ': קבוצה ענקית של עובדים, שמיצו ארבע שנים ושלושה חודשים לא הגיעו לחמש, שאלה יעבדו מקסימום חודש כל פעם אצל מעסיק.
עידית לבוביץ': יהיה מאגר גדול, הם ישמחו שהם קיבלו עוד שנה לעבוד.
עידית לבוביץ': אני חושבת שזה פיתרון מצוין ומשרד הפנים לא אמורה להיות לו בעיה, כי חוקית הם יכולים להישאר בארץ.
עידית לבוביץ': על פי חוק הכניסה לישראל מותר להם להיות פה.
שושנה שטראוס: הדבר שעלה כאן---
עידית לבוביץ': אני חושבת שזה יעזור לכל הנוגעים בדבר.
עידית לבוביץ': לעובדים, למטופלים.
עידית לבוביץ': משרד הפנים לא אמור להיות בעיה.
עידית לבוביץ': אני חושבת שזה פיתרון שאפשר אפילו ליישם אותו כבר עכשיו, זה אחד.
עידית לבוביץ': ודבר שני, אני רוצה להגיד משהו שאולי ישמע מאוד קשה, אבל גם ככה אני לא פופולארית פה, אז לא ממש אכפת לי.
עידית לבוביץ': אנחנו מדברים פה על טיפול סיעודי במעסיקים מורכבים, אני לא רוצה לדבר כרגע על מעסיקים נכים, אבל כן יותר על סיעודיים מורכבים, בעיקר קשישים.
עידית לבוביץ': אנחנו צריכים לחשוב האם מעסיק שהחליף עשרה עובדים בשנה, האם זה אומר משהו על העובדים או שזה אומר משהו על המעסיק?
עידית לבוביץ': האם מעסיק שכל חודש עוזב אותו עובד כי בלתי אפשרי להמשיך לטפל בו, האם הפיתרון הוא טיפול סיעודי בבית ואם כן, האם זה צריך להיעשות על ידי עובד אחד או שניים או שלושה, ואם לא מי צריך לממן את זה, ואיך.
עידית לבוביץ': ויש פה בעיות של אשפוז סיעודי שהמדינה עד היום לא פתרה.
עידית לבוביץ': לא תמיד הבעיה היא---
ניצן הורוביץ: אני חתמתי על הצעת חוק, יש הצעת חוק פרטית, שימשיכו לקבל גם שיעברו למוסד.
ניצן הורוביץ: כי לפעמים יש אנשים שאי אפשר להחזיק אותם בבית---
עידית לבוביץ': ואי אפשר לממן ואין להם כסף לממן את המוסד.
ניצן הורוביץ: ואז הם מאבדים את הקצבה ברגע שהם מועברים, ואז יש לו אינטרס להחזיק אותו כמה שיותר בבית, שזה מצב---
שמחה בניטה: אם הוא במוסד אז אין ויזה.
שמחה בניטה: הם לא נותנים לו היתר.
ניצן הורוביץ: וטוב שכך.
עידית לבוביץ': אני דיברתי אתמול עם בת של מעסיקה, ששאלתי אותה.
עידית לבוביץ': אמא שלה חולת אלצהיימר באמת במצב מאוד קשה ושאלתי אותה, אם היא חושבת שאמא שלה באמת מקבלת טיפול מיטבי עם עובדת בבית?
עידית לבוביץ': אמרתי, את חושבת שהיא באמת יכולה לטפל בה?
עידית לבוביץ': והבת אמרה לי דבר מאוד פשוט, לאשפז אותה יעלה לי תשעת אלפים שש מאות שקל בחודש, אין לי כסף.
עידית לבוביץ': אין לי כסף.
ניצן הורוביץ: טוב, הערה לסיכום, יריב.
יריב לוין: אני רוצה רק להזכיר פה לכל הנוגעים בדבר, כל התחום שלנו זה תחום של עבודה סוציאלית, אנחנו מדברים פה על בני אדם.
יריב לוין: זה לא משהו יצרני.
יריב לוין: גברת שושנה שטראוס מדברת על מאגר שהוא פיקציה של שבע מאות עובדים.
יריב לוין: הגברת הזו מחפשת חודש וחצי, אני יוכל לתת עוד רשימה של עשרות, לפחות אצלי של מחפשים יותר מחודש, ומקרים לא בהכרח מורכבים, כאלה או אחרים.
יריב לוין: המדינה בקטע הזה, עד שהיא מצאה פתרונות ועד שיימצאו פתרונות חייבת לתת את הפיתרון, ואני יכול להגיד לך אם הם מסוגלים, המדינה מסוגלת לתת פתרונות מתוך הארץ.
יריב לוין: במידה ולא, תמצאו פתרונות אחרים.
ניצן הורוביץ: טוב, אז אני לסיכום אספר לכם סיפור.
ניצן הורוביץ: אתמול הייתי צריך לנסוע לבית חולים פלימן בחיפה.
ניצן הורוביץ: מכירים את הבית חולים הזה?
ניצן הורוביץ: בית חולים שיקומי, סיעודי, ממשלתי.
ניצן הורוביץ: גדול, על הכרמל.
ניצן הורוביץ: נוף מאוד יפה.
ניצן הורוביץ: הייתה קרובת משפחה שם, מאד קרובה, והייתי צריך לשנע אותה משם ולהעביר אותה למוסד בתל אביב, גם מוסד פרטי.
ניצן הורוביץ: אז קודם כל בבית החולים הממשלתי הזה כל העובדים הם ישראליים, כולם.
ניצן הורוביץ: והם עובדים בסיעוד, רוחצים את החולים ומטפלים כמו שצריך בבית חולים שיקומי, ותאמינו שזה בית חולים שיקומי, אז באים המקרים הקשים ביותר.
ניצן הורוביץ: כולם ישראלים.
ניצן הורוביץ: עכשיו, חברים וחברות, אם אנחנו נאפשר, נגיד נמכור את בית החולים הזה לאדם פרטי ונאפשר לו להעסיק עובדים זרים, מהיום למחר כל העובדים הישראליים מפוטרים.
ניצן הורוביץ: מפוטרים.
ניצן הורוביץ: יש כמובן הרבה יותר אינטרס להעסיק עובדים זרים בעבודות האלה, והעובדים האלה, אתם יכולים, אני לא אכנס, אתם יודעים מי האוכלוסייה שבאים לעבודות האלה, לא כל ישראלי הוא מהנדס הייטק.
ניצן הורוביץ: יש גם עובדים ישראליים שעובדים בעבודות כאלה ובעבודות של ניקיון ובעבודות אחרות וגם להם יש זכות לעבוד ואנחנו כמדינה צריכים לראות את התמונה הכללית.
ניצן הורוביץ: הבאה, ואתם חייבם להבין את זה מנקודת המבט של המדינה, הבאה של עוד ועוד עובדים זרים מורידה את רמות השכר במשק ופוגעת קודם כל בעובדים ישראליים ברמות הנמוכות, מהסוג הזה שעובדים בבתי חולים סיעודיים, בניקיון, בחקלאות, בבניה ובעבודות קשות אחרות.
ניצן הורוביץ: לכן המדינה חייבת לשמור על הדברים האלה.
ניצן הורוביץ: ברגע שלמשל אנחנו, ויש הצעות כאלה, לאפשר כניסה של עובדים זרים למוסדות סיעודיים, אנחנו קודם כל נפגע בהמון עובדים ישראליים שעובדים במקומות האלה, ואת זה אנחנו לא יכולים להתיר.
ניצן הורוביץ: לא יכולים לתת לזה לקרות.
ניצן הורוביץ: עכשיו, את הדודה שלי העברנו למקום בתל אביב, לא מהיקרים, שתים עשרה אלף שקל בחודש מכיסנו,
קריאה: זה לא יקר?
ניצן הורוביץ: יקר מאוד.
ניצן הורוביץ: למזלי, אמא שלי זה אחותה היחידה.
ניצן הורוביץ: בסדר, נתנו.
ניצן הורוביץ: אבל אני לא יודע כמה אנשים יכולים לעמוד בסכומים כאלה.
ניצן הורוביץ: וזה, מה יהיה אחרי החודש?
ניצן הורוביץ: ומה יהיה הלאה?
ניצן הורוביץ: אגב, גם במוסד הזה זה מוסד, כל העובדים ישראליים.
ניצן הורוביץ: אין שם עובדים זרים.
קריאה: אבל זה שמונה שעות ביום, זה משרות של שמונה שעות, תעשה הבחנה.
ניצן הורוביץ: גם בעניין הזה אני חייב להגיד.
ניצן הורוביץ: עבודה היא עבודה.
ניצן הורוביץ: בן אדם הוא לא סופרמן, בין אם הוא ישראלי ובין אם הוא זר, הוא לא יכול לעבוד עשרים וארבע שעות רצוף.
ניצן הורוביץ: יש היגיון בלקבוע שעות עבודה ומנוחה, חוקי המגן יש להם היגיון ואתה לא יכול לסטות מהם.
ניצן הורוביץ: טוב, אני אסכם את הדיון הזה ככה בכמה נקודות.
ניצן הורוביץ: ככה, בעייתיות בהעסקת עובדי סיעוד בכלל ועובדי סיעוד זרים בפרט אצל מעסיקים סיעודיים קשים, אני מדגיש את העניין של קשים, היא עניין שהוא הולך וגובר ובמצב הנוכחי של היעדר פיתרון מצד הממשלה לבעיה הזו פשוט לא יכול להימשך.
ניצן הורוביץ: האנשים נמצאים במצבים קשים ביותר.
ניצן הורוביץ: הועדה הזאת, ממילא זה הנושא שהיא מקדישה לו את תשומת הלב הרבה ביותר, ובצדק.
ניצן הורוביץ: בדיון הבא יתקיים בדרג של שרים.
ניצן הורוביץ: אנחנו נעבור פשוט שר שר, נשתמש בסמכויותינו כאן בכנסת ונזמין את השרים הרלוונטיים ואת מנכ"לית המוסד לביטוח לאומי לדווח לועדה.
ניצן הורוביץ: התשלום, גם לעובד זר, לא משנה, לעובד שעובד בעבודה מאד קשה ותובענית צריך להיות בסדר גודל אחר מעובד שעובד בעבודה קלה.
ניצן הורוביץ: חייבים ליצור את המדרג הזה.
ניצן הורוביץ: תשלום טוב יותר אין לי ספק יוריד תופעות של נטישה, יוריד תופעות של בעיות וחיכוכים בעבודה.
ניצן הורוביץ: עובד יהיה יותר מרוצה, המעסיק יהיה יותר מרוצה והטיפול יהיה טיפול יותר טוב.
ניצן הורוביץ: אבל צריך לשלם יותר, וזה לא יכול לבוא מהכיס הפרטי של המעסיק, אלא זה אנשים שהם תלויים, הם כמו הבת של הגברת כאן, המדינה חייבת לתת את הפיתרון לעניין הזה בדיוק כמו שהיא נותנת פיתרון, אני אומר את זה שוב, חלילה, לו הבת שלך הייתה נפגעת מפעולת טרור, אותם בדיוק מה שיש לה, אבל זה היה כתוצאה מפעולת טרור, היית מקבלת קצבאות וטיפול בסדר גודל אחר לחלוטין.
ניצן הורוביץ: חלק גדול מהקושי שלך היה נעלם.
תמר אמיר: אתה יודע ממה אני מוטרדת?
תמר אמיר: שאני מחר לא אהיה בחיים, ואז מה יהיה?
תמר אמיר: אין מי, היום אני עוד מממנת אותה.
ניצן הורוביץ: טוב, אני חוזר.
ניצן הורוביץ: על עניין העובדים הישראליים.
ניצן הורוביץ: אני הסברתי את זה, אנחנו רוצים לעודד העסקת עובדים ישראליים, אנחנו לא יכולים להיות תלויים בזרם הולך וגובר של עובדים מבחוץ בין אם הם באים מאפריקה או בין אם הם באים מהפיליפינים, העניין הזה חייב להשתנות.
ניצן הורוביץ: אנחנו נותנים, בועדה הזו עוקבים נקודתית בחקלאות, בבניין, שם זה פחות עובדים, אולי יותר פשוט.
ניצן הורוביץ: אבל זה חייב לקרות גם בסיעוד, ושוב אני אומר זה לא מהיום למחר, זה הדרגתי.
ניצן הורוביץ: דיברנו על זה מספיק.
ניצן הורוביץ: טוב, לסיכום.
ניצן הורוביץ: צריך גם, על הקיצבה המיוחדת אני אמרתי.
ניצן הורוביץ: אחר כך את העניין הזה תדגיש.
ניצן הורוביץ: ביקשתי מהמ.מ.מ.
ניצן הורוביץ: דרך ד"ר גלעד נתן להביא לנו נתוני נטישה מעודכנים עם פילוחים של תחומים, של קושי ושל איזור, כדי שהתמונה תהיה לנגד עינינו.
ניצן הורוביץ: מה היקף התופעה הזאת, ומה הסיבות לה.
ניצן הורוביץ: הצעת החוק לניתוק הגדרת מעסיק, מה שנקרא מהמטופל, אנחנו מתאמים אותה עם הארגונים דרך יפעת סולל.
עידית לבוביץ': לא אנחנו איתם כבר בקואליציה.
ניצן הורוביץ: אוקי, זה טוב, זה חשוב, זה יוריד נטל מהאנשים, זה דבר חשוב.
ניצן הורוביץ: דבר שלישי, שושנה בעניין המאגר, אני מציע לבדוק את זה.
ניצן הורוביץ: נשמעו טענות מכל הגורמים כאן שבעצם המאגר, יש לכם איזה רשימה, אבל הוא לא מתפקד.
שושנה שטראוס: אנחנו בודקים את זה כל הזמן, ויודעים שיש קושי ומשכללים את זה כל הזמן, ולכן עושים---
ניצן הורוביץ: אז אני חושב שגם כדאי לשקול את העניין של האינטר ויזה לצורך החלפות.
ניצן הורוביץ: כי באמת, לצורך עניין הנטישה או העזיבה או הבעיה או העובד שאני לא יודע מה קרה לו משהו, בלי צורך להטיל מי אשם או מה, היא צריכה פיתרון.
שושנה שטראוס: הנושא הזה עלה כמה פעמים לדיונים.
שושנה שטראוס: ברשות לא התקבלה עמדה סופית, ואני הייתי מציעה שאולי תפנו לרשות.
ניצן הורוביץ: אבל מה עם העמדה הסופית?
שושנה שטראוס: אז שוב, אני חושבת שאם תעלו את זה שוב לסדר היום יכול להיות, כי באמת זה נדון מול קשיי אכיפה שזה יכול ליצור, אבל אני חושבת שאם תתקבל איזה המלצה---
קריאה: אבל אנחנו בלי עובדים.
ניצן הורוביץ: חבר'ה אנחנו לא לשכת תעסוקה כאן.
ניצן הורוביץ: אנחנו מטפלים במצב הכללי, אנחנו לא מוצאים פתרונות ספציפיים של עובד לבן אדם מסוים .
ניצן הורוביץ: אנחנו מנסים לשנות את המצב הכללי.
ניצן הורוביץ: זה תפקידנו כאן, בשביל זה זה כנסת.
ניצן הורוביץ: גם רשמנו לפנינו, וזו נקודה אחרונה, שהלשכות הפרטיות מוכנות ורוצות לקלוט ולהציב עובדים זרים שרוצים עבודה אז גם אנחנו נצפה לראות, כי גם שומעים דברים אחרים.
ניצן הורוביץ: אז אנחנו רושמים את זה לפנינו ונשמח לקבל--- זהו, אני מודה לכולכם, הישיבה נעולה.
ניצן הורוביץ: ברוכים הבאים לכנסת.
ניצן הורוביץ: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הועדה לעובדים זרים בעקבות החלטת הממשלה על מה שמוגדר כמניעת הסתננות.
ניצן הורוביץ: אני שמח על נוכחותו של יושב ראש הכנסת.
ניצן הורוביץ: הסוגיה הזו היא בעלת חשיבות בלתי רגילה ולכנסת יש בה תפקיד מפתח.
ניצן הורוביץ: אין לי ספק שמעורבות של יושב ראש הכנסת בענין הזה ובכלל בעבודת הוועדה הזו תסייע לכנסת למלא את תפקידה בצורה מיטבית.
ניצן הורוביץ: אז אני מודה לך אדוני, על תשומת הלב ועל הסיוע.
ניצן הורוביץ: מספר נקודות לפתיחה.
ניצן הורוביץ: במדינת ישראל חיה כיום אוכלוסיה שמונה כחמישים אלף איש שנכנסו לישראל דרך גבול מצרים, לפחות ארבעים אלף מתוכם נהנו מסוג של הגנה קבוצתית זמנית, סביר להניח שאלה שהגיעו עם הקבוצה הזו לא יורחקו מישראל בעתיד הקרוב.
ניצן הורוביץ: העלייה במספר מבקשי המקלט שמגיעים לישראל מחייבת התייחסות מערכתית כוללת, לאוכלוסיה הולכת וגדלה, שחוץ מעצם שהִייתה בישראל המעמד שלה כאן אינו מוסדר.
ניצן הורוביץ: החלטת הממשלה 3936 שנדון בה היום, אמורה, לפי הצהרות המדינה, לתת מענה לתופעת ההסתננות ולטיפול באוכלוסיית מבקשי המקלט בישראל.
ניצן הורוביץ: חברות וחברים, במהלך השנים נתקבלו מספר החלטות ממשלה שהיו אמורות גם הן לתת מענה לענין הזה ולטפל באוכלוסיה הזו, באופן כמעט גורף, אפשר להגיד שיישום החלטות הממשלה הקודמות, הממשלה הזו וממשלות קודמות, היה לקוי ולא נתן מענה, לא להתמודדות עם זרם הנכנסים ולא לצרכים שנובעים מקיומה של אוכלוסיית בעלי אשרת שהיה בישראל.
ניצן הורוביץ: הימנעות המדינה מהסדרת נושא התעסוקה של אוכלוסיה זו גרמה לדרישה מוגברת מצד מעסיקים להעסיק את האוכלוסיה הזו, תופעה שמשפיעה גם על המשך הכניסה שלהם לישראל ואשר הביאה לכך שמספר תופעות ניצול - שאיפיינו בעבר את העסקת העובדים הזרים, מאפיינות כיום גם את העסקת מבקשי המקלט.
ניצן הורוביץ: לסיכום, צריך להסדיר את סוגיית העבודה של מבקשי מקלט שחיים בישראל, נהנים מהגנה קבוצתית ושהרחקתם בעתיד אינה ישימה.
ניצן הורוביץ: פתרון אפשרי שגם בו נדון היום, עשוי להיות, העסקתם בענפים בהם מועסקים עובדים זרים כתחליף לייבוא עובדים זרים נוספים, לנוכח קשרי מדינות ההעסקה הנוכחית, חובה לדון בכך.
ראובן ריבלין: אדוני יושב הראש, אדוני יושב הראש היוצא, חבר הכנסת ניסן הורוביץ, חבר הכנסת כץ, מכובדי השר לשעבר ברוורמן ואורחים יקרים.
ראובן ריבלין: אני ביקשתי להשתתף היום בישיבה מן הטעם הפשוט שאנחנו מתמודדים כאן עם מספר בעיות שהן הופכות להיות לבעיות שעלולות להיות אסטרטגיות לגבי ניהול חייה של מדינת ישראל.
ראובן ריבלין: בביקור שערכתי בז'נבה אצל המוסדות של האו"ם, המטפלים בנושאים שונים, כמו גם אצל הנציב העליון, הנציב הבינלאומי לפליטים מטעם האו"ם, ונציבות הפליטים, הבאתי את דברה של מדינת ישראל בפניהם, כמו גם הבאתי בפניהם עובדות וביקשתי את התייחסותם ואכן כך היתה.
ראובן ריבלין: אין ספק שכאשר מדובר בפליטים, מדינה כמו מדינת ישראל יש לה חובה קדושה לתת יד לכל פליט, אנחנו נמצאים באיזור גיאוגרפי כזה שבו המעבר מאפריקה לישראל הוא המעבר היבשתי היחידי.
ראובן ריבלין: אין מעבר יבשתי אחר פרט למעבר הזה והדבר לא רק משליך או לא רק מאיים או לא רק מצביע על איזושהי תופעה, אלא הוא גם נתקל בעובדות, עובדות שבהן אנחנו מדברים על כניסתם של אלפים בכל חודש לתוך מדינת ישראל.
ראובן ריבלין: כניסתם אל תוך מדינת ישראל יוצרת בעיה בתוך המדינה, והבעיה הראשונה היא כמובן לאבחן את הפליטים מביניהם, דבר שהוא כמעט בלתי אפשרי.
ראובן ריבלין: פרטתי בפני מוסדות האו"ם את החשש הכבד הגדול שלנו, שבו אנחנו מצד אחד רוצים לקיים את כל האמנות הבינלאומיות כמו גם את העובדה שמדינת ישראל לא צריכה אמנות בינלאומיות כדי לבדוק פליטים, כי אנחנו עם שיודע לכבד אדם אשר הוא בורח מארצו בגלל חשש לחייו, לבין אותם אנשים אשר מבקשים לראות במדינת ישראל איזשהו גן עדן לעבודה, מקום שבו הם יכולים להיכנס משום שבכל מקום אחר לא יתנו להם להיכנס.
ראובן ריבלין: כמובן שגם כאשר הם מצליחים בביצוע המשימה ומתברר להם יותר ויותר שההצלחה להיכנס לישראל היא קשה אבל איננה כרוכה באיזשהו דבר שהוא בלתי אפשרי, אז הדברים האלה הופכים להיות לעובדה שמדינת ישראל מתמודדת אתה.
ראובן ריבלין: הנציבות, הנציב, הביא בפני, יחד עם סגניו העוסקים בנושאים, בעיקר אותם אנשים אשר הם מיועדים לטפל בפליטים מסודן ומאריתריאה והם הביעו קודם כל את הערכתם הרבה לישראל ויחד עם זה הם שמעו ממני שהערכה לא תעזור לנו משום שמוסדות האו"ם לא יכולים להושיט לנו שום עזרה, ברגע שאנשים שנמצאים בתחומינו הם תחת העול המוטל עלינו.
ראובן ריבלין: הם הבינו גם שהיכולת לבקר את הכניסה ולמנוע מאנשים אשר אינם מבקשים למצוא מקלט מדיני אלא מבקשים למצוא מקום תעסוקה או ארץ אחרת לגור בה, נתקלת בקשיים רבים, בגלל הקושי הקיים כיום.
ראובן ריבלין: לא שלא היה קיים גם קודם לכן, והוא העובדה שיש למצרים בעיה לא קטנה היום להשליט סדר בסיני.
ראובן ריבלין: האו"ם יודע שתפקידו הוא לדאוג לכל אותם עניינים, אני לא רוצה להיכנס לפרטים שיכולים להאיר הארות, הארות מבחינת אור, על המצב כרגע בצד המצרי אבל, מוסדות האו"ם בהחלט יודעים את הבעיה הקשה והם גם לוקחים בחשבון ומבקשים להפעיל את הלחץ הנתון בידיהם כמוסד ממוסדות האו"ם, על מנת לעבור לצדדים האחרים את המטלה הכבדה ואת הדבר הבלתי אפשרי אשר אנחנו מתמודדים אתו ברמת יומיום.
ראובן ריבלין: הסברתי להם שיש היום ערים בישראל - ונתתי דוגמה את אילת, ננתי כדוגמה את דרום תל אביב, שבהן 10% מן האוכלוסיה של העיר הם אנשים שנמצאים למעשה כאנשים אשר אינם אזרחי ישראל ושהם מוצאי עבודה, שחלקם, אנחנו לא נתנו להם אישור שהם פליטים אבל חלקם עם איזשהו Laissez Passer תעודת מעבר, עם איזו רשות מעבר שאתה אנחנו יודעים שאנחנו לא נוגעים בהם מפאת הרצון לשמור 'קלה כחמורה' את האמנות הבינלאומיות וגם מתוך ההכרה שלנו שאנחנו צריכים לסייע למסתננים.
ראובן ריבלין: האו"ם רואה צורך של ישראל לסייע לפליטים ובצורך להחזיר אותם לארצם.
ראובן ריבלין: אם היינו יכולים גם לשפר את מעמדם לעתיד בארצם כגון הקנייה של איזושהי יכולת מקצועית כזו או אחרת, הם רואים זאת בכבוד רב אבל האו"ם באופן עקרוני מבין ורואה את הנושא כנושא שהוא נושא זמני, שאתו צריכה המדינה לתמודד אבל, כמובן שהעולם כולו צריך לעבוד על מנת לראות איך מצילים את אותם האנשים שבאו וביקשו מקלט מדיני, כדי שלא יהיה בהדבר בבחינת אפשרות לדרישה לקבל אזרחות ישראלית כזו או אחרת.
ראובן ריבלין: הסברנו להם גם שנראה לנו שהמסתננים אינם פליטים דווקא אלא אנשים אשר מבקשים להסתנן לתוך הארץ, מהגרי עבודה לכל דבר, הם מהגרי עבודה שנוכחותם כאן היא בלתי חוקית.
ראובן ריבלין: הם העירו לפניי על האפשרות שמדינת ישראל, אשר מעסיקה כל כך הרבה עובדים זרים, אם היא תוכל למצוא איזשהו בסיס לראות שכאשר היא מאפשרת, בין שהיא מאפשרת באישור, דבר שלא קיים, ובין אם במתן רשות בהסכמה או באי התנגדות לשלב אותם 'אד הוק', באותם נושאים שאנחנו מבקשים לקבל לארץ ומתירים הבאתם לארץ של עובדים זרים ואני הסברתי להם את הצורך במקצועיות או בנכונות לעבוד בעבודה מסויימת ולא כשאיזשהו אדם מגיע למקום ומתחיל לתת לו את האפשרות לבוא וללמוד את העבודה שהוא מתבקש לעסוק בה.
ראובן ריבלין: אלה דברים מאד מסובכים ועל כל פנים, אני לא רואה היום אפשרות שאנחנו נמצא במוסדות או"ם, אני גם ביקשתי מיושב ראש הוועדה, כמו גם מחברי הועדה, לנסוע לז'נבה על מנת להיפגש אתם באותו הרגע שבו אנחנו נגבש איזושהי תכנית.
ראובן ריבלין: אני גם פניתי לראש הממשלה והבאתי בפניו את הדוח כמפורט יותר על המפגש שלי עם ה-commissioner לענייני פליטים של האו"ם בז'נבה, מקום מאד מוערך, הבעיות שלהם הן בעיות לא פשוטות אבל הם היום שאחד מן הסעיפים העיקרים על סדר יומם הוא הנושא של הנדידה ההמונית לתוך חבלי מדינת ישראל והם גם הביעו הערכה לגבי טיפולה של מדינת ישראל ודאגה רבה למצוקותיה של מדינת ישראל.
ראובן ריבלין: אני מוכרח לומר שראיתי את כל החלטות הממשלה שעסקו בהן, וגם ליוויתי את פעילותו של יושב הראש הקודם יעקב כץ, הלוא הוא כצה'לה, בכל מה שהיה קשור לעובדים זרים, לצורך בעובדים זרים בחקלאות, לצורך במיליארד עובדים זרים אשר הם למעשה באים לארץ עם רשיון אחד ולאחר מכן נעלמים והופכים להיות חלק מן ההוויה הישראלית שאינה מתקבלת על הדעת.
ראובן ריבלין: ראיתי גם את תכנית המדינה בכל מה שקשור לאותו סיכום של הצעת הממשלה אבל ההצעה הזו, כמו הצעות קודמות, לא מצאה פתרון לבעיית אוכלוסיית המסתננים ומבקשי המקלט השוהים בישראל ועובדים בה, גם לאחר עצירת כניסתם של מסתננים חדשים.
ראובן ריבלין: כיום נמצאים בארץ כששים אלף, כך גם לפי הנתונים המובאים בפני נציבות הפליטים שבז'נבה, שיש בין ארבעים לששים אלף, - - -
יעקב כץ: חמישים וארבעה אלף הגיעו.
ראובן ריבלין: לא היה ויכוח על העובדה שבחודש אוקטובר או נובמבר נכנסו 2,600 איש.
יעקב כץ: בדצמבר הגיעו 2,970.
ראובן ריבלין: אני לא הבאתי את הנתונים של דצמבר כי הייתי שם בתחילת נובמבר.
ראובן ריבלין: אני רק רוצה לבוא ולהצביע על כך שהכמויות, לא של יחידים ולא של עשרות וגם לא של מאות אלא כבר של אלפים בחודש הם דברים שאינם מתקבלים על הדעת ומדינת ישראל לא יכולה לעמוד בהם.
ראובן ריבלין: גם התכנית של הממשלה לא נותנת פתרון, התכנית שנמצאת על שולחן זה, מה עושים עם כל האנשים שנמצאים בכל חלקי הארץ, שהם למעשה הפכו להיות עובדה בחוויה ישראלית ומטפלים בהם, הטיפול הוא טיפול שאתו אתה לא יכול לפתור את הבעיה מן השורש, ממשלת ישראל מנסה לעשות כמיטב יכולתה אבל נדמה לי שכל התכנית לעתיד לבוא, של בניית אותה עיר או בניית כל מיני מקומות שבהם תוכל לשלוט על האנשים המגיעים לארץ, מתוך כבוד לזכותם לחיות אבל מתוך רצון לאפשר להם לחזור בסופו של דבר ולשקם את חיייהם בארץ מוצאם, אלה דברים שלא נותנים שום פתרון לגבי מה שאנחנו כבר יודעים אותו וכבר חווים אותו.
ראובן ריבלין: לכן באתי הנה על מנת לומר לוועדה זו, אני חושב שועדה הזו חשובה ביותר.
ראובן ריבלין: אמרתי גם לראש הממשלה שאנחנו עומדים לצד הממשלה לסייע לה, אני מוכרח לומר שבמוסדות האו"ם, בהתייחסות לבית המחוקקים ובמשטר הדמוקרטי פרלמנטרי שלנו, הם מבינים שכנסת היא מקום שבו בוחרים ומפטרים ממשלה והם רואים חשיבות רבה להחלטות של הכנסת.
ראובן ריבלין: אני חושב שהדיבור שלנו גם עם מוסדות האו"ם והחובה שלהם לבוא ולפעול גם בתחום שלנו, התחום הבילטראלי עם המצרים וגם התחום הבליטראלי של כל המוסדות הבינלאומיים שעוסקים בנושא הזה, הם מחוייבים בקשר ואני הסכמתי גם עם הנציבות לפליטים שאנחנו נהיה אתם בקשר על מנת לסייע להם ועל מנת לשמש להם גם כאנשים שיכולים להוביל.
ראובן ריבלין: גם ראש הממשלה אמר את הנושא הזה.
ראובן ריבלין: כמובן שהדברים שאנחנו עושים לא צריכים להיות בניגוד לממשלה אלא , בעצה אחת איתה אבל העצה צריכה להיות עצה הדדית זאת אומרת, הם נותנים לנו עצה ואנחנו נותנים להם עצה כי יש דברים שאנחנו בשום פנים ואופן לא יכולים, כמקבילית כוחות של פוליטיקאים מעשרים מפלגות שהן בשלש עשרה סיעות, אנחנו בהחלט יכולים לומר דבר והדבר שלנו נשמע.
ראובן ריבלין: באתי על מנת להשתתף בפתיחת הישיבה, לשמוע דברים עד הזמן שיאפשר לי, לאחל לכם הצלחה ואני עומד בכל נושא ובכל לוגיסטיקה שלהם צריך כדי לנסות ולראות איך אנחנו משתלבים בנסיון לפתור -ואני לא אומר לכם את כל הבעיות אבל לפתור בעיות שניתן לפתור אותן ולהיות במצב שבו אנחנו יכולים ליצור תשתית שיכולה לבוא במשא ומגע על מנת ליצור פתרונות.
ניצן הורוביץ: לפני שאנחנו מתחילים, ותודה לך אדוני, אתן רשות לחברי הכנסת ולחברים האחרים, אבקש תחילה מנציגי הממשלה שיסבירו לנו את הנקודות העיקריות בהחלטת הממשלה.
ניצן הורוביץ: מר אמנון בן עמי, אולי גם נציג משרד ראש הממשלה.
ניצן הורוביץ: אמנון, תתחיל אתה, מהם קווי המדיניות עליהם החליטה ההממשלה בפעם האחרונה?
אמנון בן עמי: בוקר טוב אדוני יושב ראש הכנסת, יושב ראש הוועדה, השר לשעבר ברוורמן, יושב ראש הועדה לשעבר.
אמנון בן עמי: אכן המספרים שנאמרו קודם, כ- 54,000 מאז שאנחנו מתחילים למעשה לספור, ב 2006, כשאנחנו מסיימים את 2011 עם קרוב ל-17,000, כמו שאמר חבר הכנסת כץ, לגבי בערך עוד 15% ש"זולגים" פנימה בלי לעבור ב"קציעות" כך שאין רישום כך שהמספרים, כמו שאמר יושב ראש הכנסת, מתקרבים ל 60,000.
אמנון בן עמי: בחודשים האחרונים הקצב הכפיל את עצמו, ולכן אני חושב שהממשלה, בסידרה של דיונים -והיו מספר דיונים ודיונים ארוכים, בהמשך לדיונים שהיו בוועדות השונות של הכנסת, החליטה על שילוב הפתרונות שלדעתנו יוכלו לתת לנו כלים כדי להתמודד עם התופעה ולצמצם אותה.
אמנון בן עמי: מדובר כמובן על שילוב פתרונות, אף פתרון לא עומד בפני עצמו וזה מחייב את כל המערכות המממשלתיות לעבוד יחד כדי להקטין את המימדים של התופעה.
אמנון בן עמי: אדגיש עוד נקודה, שילוב הפתרונות לטעמי נועד בראש ובראשונה למנוע את הזרם, וזה עונה על השאלה ששאל יושב ראש הכנסת: מה קורה עם אלה שפה?
אמנון בן עמי: אנחנו חוששים שאם יהיה דיון נוסף בפורום הזה בעוד שנה, המספר יהיה מאתיים אלף.
אמנון בן עמי: הרעיון הוא קודם כל להתמודד עם הזרם.
אמנון בן עמי: לא שאין לנו בעיה עם ששים האלף שכאן, שפזורים בכל הערים, כפי שנאמר פה.
אמנון בן עמי: לכן צריך למדוד - ואנחנו ברשות האוכלוסין וההגירה זועקים שנה שנתיים שיתנו לנו כלים, לכן, מבחניתי עד השבוע, מבחן הביצוע של המערכות הממשלתיות, ההחלטות בכיוון הנכון, לטעמנו, התקבלו.
אמנון בן עמי: כמובן בניית הגדר, שמדובר על השלמת הגדר עד אוקטובר שנה שעברה ויש פה את בצלאל שייטיב לפרט בענין הזה ממני.
אמנון בן עמי: לגבי אכיפה על מעסיקים, רבותי, אכיפה על מעסיקים היא נקודת מפתח במניעת ההגעה.
אמנון בן עמי: ולכן אני רוצה גם להתייחס למה שנאמר פה קודם.
אמנון בן עמי: שילוב המסתננים בשוק העבודה במקום עובדים זרים יחטא למטרה של העברת המסר "לא להגיע לפה ואין עבודה".
אמנון בן עמי: לשלב אותם בעבודה זה בדיוק המסר שעובר לסודני באריתריאה: עובדים, שולחים אלף דולר או שולחים קצת יותר וזו המוטיבציה להגיע.
אמנון בן עמי: אני מזכיר לכולם, האינדיקציות שלנו מראות שגם אותם שמגיעים מסודן ואריתריאה הם לא פליטים.
אמנון בן עמי: גם השימוש בטרמינולוגיה פליטים - צריך להיות זהיר איתה.
אמנון בן עמי: כמו שאמר יושב ראש הכנסת בצדק: מי שפליט מקבל פה את כל מה שנקבע ואף יותר מכך.
ניצן הורוביץ: צריך לבדוק את זה.
אמנון בן עמי: רגע, אנחנו נענה גם על זה.
אמנון בן עמי: ולכן, לצד הגדר שהיא קריטית אבל לא תספק בוודאי, נדרשת אכיפה על מעסיקים.
אמנון בן עמי: יש עכשיו תיקוני חקיקה כמו בוועדת חוקה לדוגמה, לגבי העלאת הקנסות על מעסיקים, דבר שצריך לעזור לנו לבצע אכיפה יותר יעילה על מעסיקים אבל נקודה קריטית באכיפה על מעסיקים היא אותו מתקן שהייה.
אמנון בן עמי: אף אחד לא אוהב את המתקנים האלה ואני אומר שההצלחה הגדולה של המתקן הזה, היא שהוא לא יהיה מאוייש בכלל.
אמנון בן עמי: סימן שהוא יהפוך לגורם מרתיע ושהם לא יבואו אבל, ללא מתקן שהייה שבו יסופקו הצרכים הבסיסיים לאותם אנשים שמגיעים, לאותם נזקקים, לאותם גונבי גבול, כשמדובר על לינה, מדובר על כלכלה, מדור על צרכי בריאות בסיסיים, אנחנו לא יכולים לבצע אכיפה נגד מעסיקים וזה ברור, אנחנו לא רוצים שאותם אנשים שהגיעו, ממה הם יחיו?
אמנון בן עמי: פה יש לנו עוגן שאומר: אין יותר עבודה, התנאים הבסיסיים יסופקו לך באותו מתקן ואנחנו נוכל לבצע אכיפה נגד מעסיקים.
אמנון בן עמי: אנימשוכנע שאם נבצע אכיפה יעילה על מעסיקים - ואני משוכנע שנבצע אכיפה יעילה על מעסיקים אז התופעה תפחת אבל שוב, זה שילוב של שאר הדברים.
אמנון בן עמי: מדובר גם על תיקון החוק למניעת הסתננות, ואני מניח שמשרד המשפטים יוכל להרחיב בענין הזה ומדובר גם על משא ומתן עם מדינות שלישיות, כדי להחזיר את אותם מסתננים למדינות אחרות וכל הפתרונות האלה יחד, רק שילוב של כל הפתרונות האלה יחד יוכל לאפשר צמצום -ואני מקווה דרמטי - של התופעה.
אמנון בן עמי: שוב, זה נותן למענה לזרם.
אמנון בן עמי: אנחנו עכשיו מנסים "לשים את האצבע בגדר הזו", שאין עדיין גדר, למנוע את הזרם.