GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיים חדד: עכשיו, במקום ללכת ולפתור את הבעיות האלה בחדרים מסודרים, כמו שנקבע בהסכם, אז הם גוררים אותנו לפעילות שמתחילה, או תתחיל בצמתים ונגיע לדיונים פה באולמות של הכנסת, ואחר כך זה יעבור לדיונים בבתי המשפט ואחר כך גם המדינה צריכה לפצות את החקלאים מהנזקים שנרגמים להם.
חיים חדד: אני מציע לך, כיושב ראש חדש, בסדר?
חיים חדד: קבל טיפ של אחד שיושב פה 10 שנים כבר.
חיים חדד: תיקח את העניין הזה של הליווי של ההסכם כפרויקט שלך.
חיים חדד: תגיד: אני כיושב ראש הועדה לעובדים זרים, יש הסכם בין המדינה לבין החקלאים.
חיים חדד: אני כיושב ראש הועדה רוצה לבדוק האם ההסכם הזה ממומש ככתבו ולשונו?
חיים חדד: לבוא לפה לעשות דיונים תיאורטיים זה בסדר.
חיים חדד: אני לא יודע אם אתה זוכר, אבל עשינו סיור בשדה יצחק.
חיים חדד: פגשנו את העובדות הערביות בזה, אתה דיברת עם העובדות בחממות, היה סיור מעניין שאתה גם ניסית לעשות לו המשכיות פה עם החבר'ה ממען.
חיים חדד: היכולת שלנו לקלוט ישראלים היא לא קשורה בכלל לכמות העובדים הזרים.
חיים חדד: מישהו צריך להבין את זה.
חיים חדד: החקלאות יכולה לקלוט היום, אם יש, עוד 10,000 עובדים חדשים בלי לקצץ בעובדים הזרים, ואף אחד לא לוקח את זה על עצמו.
חיים חדד: תמיד מדברים על הסיסמאות, על תיאוריות, אבל זה נחמד לדבר על תיאוריות.
חיים חדד: אני חושב שגם אחרי הדיון הזה יש תיאוריה מסויימת.
חיים חדד: כל אחד יצא מפה ימשיך לעשות את העיסוקים שלו.
חיים חדד: אבל אם באמת אתה כיושב ראש ועדה, ושי אמר שיש פה רוח חדשה, אני אומר:
חיים חדד: קח את זה כפרויקט ללוות את מימוש ההסכם.
ניצן הורוביץ: בגלל זה בדיוק אנחנו מדברים על זה היום וכמו שהייתי אצלכם והייתי אצלם והייתי בעוד הרבה מקומות זה בדיוק מה שאנחנו עושים.
ניצן הורוביץ: אני גם רוצה להעיר, לפני שאני ממשיך את הדיון, אמרת שישראלים לא יעבדו בחקלאות.
ניצן הורוביץ: קשה לקבל אמירה כזאת כי היא אמירה גורפת, אתה חייב להבין את זה.
חיים חדד: מניסיון של 16 שנה אני אומר לך את זה.
ניצן הורוביץ: מי בחקלאות ומה, באיזה ענפים, באיזה מקומות.
ניצן הורוביץ: אי אפשר לקחת הכל ולהגיד מן אמירה כזאת.
ניצן הורוביץ: אתה יודע?
ניצן הורוביץ: אמרו דבר כזה גם ביחס לתחום שהוא תחום קריטי בארץ, תחום הבניה.
ניצן הורוביץ: הנה, אנחנו בועדה הזו רואים ואני אמרתי: אתם כולכם מוזמנים, אנחנו עושים עוד שבועיים סיור, נפתחו קורסים של הכשרת עובדים ישראלים בבנייה וזה כבר קיים ועשרות מוכשרים בעבודות הרטובות, בכל אותם דברים שאמרו: ישראלים לא יגעו בזה והנה נוגעים.
ניצן הורוביץ: ברגע שעושים את זה בצורה מסודרת, טובה, באים ישראלים לעניין.
ניצן הורוביץ: אבל שוב, זו היתה רק הערה ככה, הערת ביניים.
ניצן הורוביץ: אנחנו עוד נגיע לעניין הבניה בדיון הזה.
אברהם מיכאלי: רק מילה אחת, שמע, אני ליוויתי את הפרויקט הזה לא יום אחד, מ – 93'.
אברהם מיכאלי: ואני נלחמתי להוביל את זה, הורדתי אוטובוסים לחקלאים, זה לא שלא עסקתי בזה.
אברהם מיכאלי: עכשיו, דבר שני אני אגיד לך, אני לא אומר לך שאי אפשר, צריך ליצור גם תנאים.
אברהם מיכאלי: אני אתן לך דוגמא: בתי אריזה.
ניצן הורוביץ: בגלל זה בדיוק אנחנו עושים את הדיון הזה ועוקבים וזה לא יהיה דיון אחרון, זה אני מבטיח לכם.
ניצן הורוביץ: עוד מישהו מהחקלאים רוצה להתייחס?
חיים חבלין: אני חיים חבלין, יושב ראש הועדה החקלאית בערבה התיכונה, אני מייצג כאן למעלה מ – 500 חקלאים.
חיים חבלין: אולי קצת בניגוד למה שאמרו אנחנו קולטים כל שנה עד 25 חקלאים ונחלות חדשות אלינו.
חיים חבלין: היישובים שלנו מרוחקים.
ניצן הורוביץ: אתה מעין יהב?
חיים חבלין: אני מעין יהב.
חיים חבלין: היישובים שלנו מרוחקים כ – מיישובים אורבניים כמו באר שבע, כמו אילת.
חיים חבלין: כתוצאה מכך נושא של עובדים ישראלים, גם אם הוא בא בחשבון באופן תיאורטי, מעשית זה לא ניתן ולכן אני רוצה להגיד שכמו שמשרד האוצר התנהג בכל ההסכם הזה שבשלב הראשון הוא שם לאבשלום וילן ולהתאחדות חקלאי ישראל אקדח על הרקה ואמר:
חיים חבלין: או שתחתום או שאני מוריד ל – 3,000, שלא היתה לאבשלום ולהתאחדות ברירה אלא לחתום על ההסכם, ולאחר מכן יצא גם דו"ח של החטיבה למחקר אסטרטגי של משרד החקלאות שאמר בצורה מפורשת שכל הנושאים שמנסים לעשות: העלאת מסים, וכל מיני הכבדות על החקלאים, לא מביא בסופו של דבר, להפחתה של העובדים.
חיים חבלין: לא מביא, בסופו של דבר, גם לכניסה של ישראלים.
חיים חבלין: לא שאני מתנגד.
חיים חבלין: אגב, באזור שלי אנחנו מעסיקים מידי שנה, בעונה שקוטפים את הפלפל, אנחנו מעסיקים 1,200, 1,300 ישראלים, ועוד 3,000 עובדים זרים.
חיים חבלין: ברור לכולם שה – 1,200 האלה זה תוצאה ישירה של העסקת העובדים הזרים.
חיים חבלין: שלא לדבר על כל המעגלים הנוספים של הייצור סביב החקלאות.
חיים חבלין: האזור שלנו מייצא מידי שנה מעל מיליארד שקל תוצרת לאירופה, השנה זה יהיה קצת פחות, תיכף נדבר גם על זה.
חיים חבלין: אבל סביב המיליארד שקל האלה יש כ – 700, 800 מיליון שקל של תשומות שמיוצרות באזור תל אביב, באזור הצפון, בעיירות פיתוח.
חיים חבלין: זה פלסטיק, דשנים, זה הרבה הרבה תשומות שקשורות לחקלאות.
חיים חבלין: תיראו, משרד האוצר, לטעמי, מתנהג כמו הבריון השכונתי.
חיים חבלין: הוא הולך ברגל גסה הוא רומס את החקלאות במדינת ישראל.
חיים חבלין: לראייה, הוא גם לא מגיע אפילו לישיבה הזאת, כי הישיבה הזאת, מבחינתו, זה ישיבה של "הכלבים נובחים והשיירה עוברת" וככה הוא התייחס עד היום לועדה הזאת, וכך הוא ימשיך להתייחס.
חיים חבלין: אני חושב שלדבר הזה, המשימה של הועדה הזאת, אולי המשימה הכי גדולה זה לשים סוף לדבר הזה.
חיים חבלין: הועדה הזאת צריך להיות לה SAY והתוצאה של ההתנהגות שלו זה מחיר העגבנייה ושלא יספרו לי שמחיר העגבנייה, אני אמרתי את זה כבר לפני שנה: תיראו מה יהיה מחיר העגבנייה שנה הבאה.
חיים חבלין: אנחנו לא מסוגלים.
חיים חבלין: באזור שלי הורדנו מאות, קרוב ל – 1,000 דונם עגבנייה, שאם היום הם היו, מחיר העגבנייה לא היה עולה ל – 10 ולא ל – 15 שקל, שזה גם הולך להיות בקרוב.
חיים חבלין: היה מחירים נורמליים של 4 ו – 5 שקל.
חיים חבלין: היום כל אזרחי ישראל סובלים ומחיר הסלט שלהם בשמים.
חיים חבלין: צריך להבין שמחיר הסלט הזה הולך לעלות.
חיים חבלין: ברגל זו הוא גם הרס את ענף הפלפל.
חיים חבלין: ענף הפלפל שעליו נשען האזור שלנו, לצערי, גדל השנה בעוד 2,000 דונם והיום אין באירופה מי שמסוגל לאכול את הכמויות פלפל, שלא לדבר על זה שגם ההולנדים הכל שם משגשג ואצל הספרדים.
חיים חבלין: היום למעשה אזור שלם, ללא חלופות תעסוקה, עומד בסכנה קיומית אמיתית ונטישה של אדמות לאום לאזור המרכז.
חיים חבלין: צריך לקחת בחשבון, האוצר צריך לתת מחשבות על הדבר הזה, מחשבות אמיתיות, איך הוא לא ממשיך להרוס את החקלאות בישראל.
ניצן הורוביץ: אבל אתה מודע לכך שהנסיבות באזור שלך הם לא הנסיבות שיש באזורים אחרים.
ניצן הורוביץ: זאת אומרת, הטענות שלך - - -
חיים חבלין: חלק מהנסיבות אכן הם שונות, וכתב עליו גם פרופ' צביקה אקשטיין בדו"ח הממשלתי, אבל חלק מהנסיבות הם אכן נסיבות זהות לחלוטין שיש היום הרבה ענפים שהם בסכנת קריסה כי ישראלים לא רוצים לעבוד בהם משום שעבודות בהם הם כבר לא מתאימות לעובדים ישראלים.
חיים חבלין: גם התנאים שממשלת ישראל יצרה לקבלת דמי אבטלה, לקבלת הבטחת הכנסה וכיוצא בזה, הם תנאים כאלה שלא מאפשרים לישראלים, או לא כדאי להם להיכנס לעבודה בחממה, שהיא עבודה קשה.
ניצן הורוביץ: ועל אחת כמה וכמה באזור כמו אזור.
חיים חבלין: אגב, ידידי אדיב, ידידי אדיב, עבדנו בשיתוף פעולה בעבר ולא הצלחנו לעשות השׂמה, לא הצלחנו.
ניצן הורוביץ: ... את הבעיה.
חיים חבלין: היה לנו דרישות וניסיונות, ולא הצלחנו.
ניצן הורוביץ: אני רוצה תיכף לעבור לממשלה, אז בואו, עוד קצת סבלנות חברי בממשלה.
ניצן הורוביץ: אסף אדיב, בבקשה.
אסף אדיב: אני שמח על העלאה של הנושא מהזוית הזאת.
אסף אדיב: נכון שחוזרים בוריאציות שונות כבר הרבה זמן על אותם הדיונים, אבל פה בכל זאת שמים את - - -
ניצן הורוביץ: אם הנושא לא נפתר ויש בעיות, אז חוזרים.
ניצן הורוביץ: זה תפקידנו.
אסף אדיב: אני שמח על הניסוח כי אני חושב שהבעיה איננה חברי החקלאים, למרות שיש לי ביקורת גדולה עליהם.
אסף אדיב: אני לא חושב שהבעיה אצלם.
קריאה: אתה יכול להגיד את זה עוד פעם?
אסף אדיב: אני חושב שהבעיה היא שם.
אסף אדיב: אני חושב שאתם מנסים להתמודד עם תנאים מאד קשים ולתמרן.
אסף אדיב: וככל שהממשלה נותנת, אז ונותנת ובעצם מה שקרה עם החקלאות הישראלית הוא שהורידו, כל דבר שאפשר היה לתת להם הורידו, והשאירו את האתנן שנקרא: קחו עובדים זרים.
אסף אדיב: שמה, אז נכון, נכון שלפי החוק זה כך וכך, אבל אמר פה עכשיו אבשלום שהעלות של העובד הזר היא 5,000 שקל.
אסף אדיב: חברים, 5,000 שקל עלות זה פחות משכר מינימום.
אסף אדיב: העובדים האלה לא עובדים 8 שעות.
קריאה: הוא לא אמר: עלות.
קריאה: הוא אמר: שכר.
אסף אדיב: שניה, אני שאלתי אותו.
אסף אדיב: אני אומר, בוא נבין בדיוק איפה זה עומד.
אסף אדיב: יש מחקרים על העניין הזה, זה לא עניין של ויכוח.
אסף אדיב: העובד הזה הוא עובד חלש ושום פיקוח של תמ"ת לא יכול להתגבר, אני יודע שבאחיטוב היתה שביתה של 300 עובדים תאילנדים והביאו ניירות שהם עבדו 280 שעות בחודש על שכר מינימום, ... של התמ"ת היה שם והוא רצה להוציא את העובדים האלה.
אסף אדיב: אז אנשים של הארגונים, של קו לעובד אמרו לו: תראה, אם אתה תוציא אותם הם הולכים לכלא, אין להם לאן ללכת.
אסף אדיב: למעשה העובדים האלה נמצאים במצב שאם הם יתלוננו שמשהו לא בסדר על מעביד פוגעני, הם הולכים לכלא.
אסף אדיב: אז הם נשארים במקום ומקווים שיהיה יותר טוב.
אסף אדיב: אז יש המון אנשים שהם בסדר.
אסף אדיב: אני רוצה להגיד עוד כמה דברים על כמה אנשים שהם עוד יותר בסדר, שהם פותחים את הדרך ומראים שאפשר להעסיק עובדים ישראלים, אבל אני אומר: יש פה בעיה מובנית של עובדים מוחלשים לחלוטין ששילמו אלפי דולרים בתאילנד ובנפאל ואין להם אפשרות להתלונן על שום דבר.
אסף אדיב: עכשיו, הטענה שאין עובדים ישראלים, ובייחוד במגזר הערבי, שיעבדו בחקלאות, היא טענה שקרית.
אסף אדיב: היא לא נכונה.
אסף אדיב: עובדה היא שיש, אין מספרים מדוייקים, אבל יש לפחות 10,000 עובדים שמגיעים, העובדים האלה שבאים, שאתה ציינת אותם, אברהם דניאל, בנושא שבאים בלי התלוש, זה עובדים שמועסקים באמצעות ראיסים, שהעובדים בו מועסקים גם במאה שקל, ומוכנים לבוא לעבוד.
אסף אדיב: אני אומר: אנחנו במען, הפרוייקט שלנו שנמשך כבר 6 שנים, שבו אנחנו מגיעים להסכמה עם חקלאים על העסקה רשמית, מסודרת, עם תלוש שכר של עובדים.
אסף אדיב: הרוב שלהם עובדות, עם הסדרה של כל הנושא של איך מגיעים, ויציאה של קבוצות.
אסף אדיב: אני אומר לך, הופנינו על ידי משרד החקלאות למשק באזור כפר הנגיד.
אסף אדיב: העובדות נוסעות שעה וחצי לשם, ושעה וחצי בחברה למשתלה והמשתלה הזאת מעסיקה כמעט 100 עובדות, גם באמצעותנו.
קריאה: מי משלם את הנסיעות שלהם?
אסף אדיב: זאת אחת הבעיות.
אסף אדיב: אבל אני אומר יש בעיה, יש בעיה באיזה מידה הממשלה מוכנה לתת, משרד החקלאות ומשרד האוצר ומשרד התמ"ת מוכן לתת גיבוי לדבר הזה?
אסף אדיב: אבל זה מעביד, זה מעסיק שאומר: אני מוכן, אני נותן את האפשרות והדבר הזה מצליח.
אסף אדיב: זאת אומרת, יש פה דוגמאות ואני אומר אנחנו, יש לנו בשנה האחרונה 600 נשים שנכנסו לעבודה.
אסף אדיב: אנחנו כל הזמן נמצאים במצב מתמיד - - -
ניצן הורוביץ: מאיפה הנשים?
אסף אדיב: עכשיו תיראו.
ניצן הורוביץ: אני שואל.
אסף אדיב: מבחינה גיאוגרפית?
ניצן הורוביץ: מאיפה הן באות הנשים?
ניצן הורוביץ: אני פשוט רוצה לדעת.
אסף אדיב: מבחינה גיאוגרפית – יש טווח גיאוגרפי מאד ברור שנקרא לו, נניח: אזור גזר, פתח תקווה צפונה, שבו אני אומר אין שום הצדקה, והיה גם ריאיון בעניין של הפיילוט.
ניצן הורוביץ: אני פשוט שואל אותך עובדתית: 600 נשים האלה מאיפה הם באות?
ניצן הורוביץ: אני מבקש לדעת.
אסף אדיב: משולש, גליל תחתון.
אסף אדיב: משולש, גליל תחתון, מכפרים ערבים.
אסף אדיב: יש, תיראו, אנחנו נכנסים למשבר כלכלי, האבטלה עכשיו היא 5.5, 5.6.
אסף אדיב: אבטלה הזאת הולכת לעלות.
אסף אדיב: תהיה צעקה פה בארץ על אבטלה, תהיה שאלה מה קורה, עכשיו, חקלאים צועקים ובצדק: מה קורה איתנו?
אסף אדיב: אני אומר: יש עוד צעקה, יש עוד אנשים שלא יהיה להם מאיפה לחיות, מאיפה להתפרנס.
אסף אדיב: חברי פה, חיים, אומר על נושא של אבטלה, אדוני, היום הבטחת הכנסה זה 2,000 שקל למשפחה.
אסף אדיב: אי אפשר לחיות מזה.
אסף אדיב: אנשים רוצים לעבוד, מחפשים עבודה.
אסף אדיב: לנו יש במשרדים שלנו אלפים של פניות של אנשים שרוצים הסדר.
אסף אדיב: כל קבוצה שאנחנו, כל פניה שאנחנו מקבלים ממעביד אנחנו מספקים לא קבוצה אחת, שתיים, ועם קבוצה אחת משהו לא הסתדר, הקבוצה השנייה באה.
אסף אדיב: יש פה בעיה עם הפיילוט הזה שלא הצליח.
אסף אדיב: אנחנו עקבנו אחרי הפיילוט, היינו בקשר וניסינו לשכנע חקלאים שאנחנו בקשר איתם לקלוט.
אסף אדיב: חברים, הפיילוט הזה לא הצליח, כי החקלאים יש להם מספיק עובדים.
אסף אדיב: הם לא צריכים את הפיילוט הזה.
קריאה: זה האשמה - - -
אסף אדיב: הם לא רוצים, החקלאים לא רוצים.
ניצן הורוביץ: חבר'ה, אל תתווכחו ביניכם.
אסף אדיב: החקלאים לא רוצים, החקלאים לא רוצים ליצור מצב שבו הפיילוט הזה יוכיח שאפשר להסתדר בלי הזרים.
אסף אדיב: יש שאלה גדולה שמופנית, לפי דעתי, התחלתי בזה ואני גם אסיים בזה, מופנית למשרדי הממשלה, להחלטת ממשלה.
אסף אדיב: כאשר תהיה החלטת ממשלה ואנחנו עסקנו גם בבנייה והיתה החלטה עם התאחדות הקבלנים, עם יוד'קה שגב בזמנו, ובאו ואמרו: עכשיו עושים "קאט" ומורידים, והורידו מ – 45 ל – 15, ומ – 15 ל – 10.
אסף אדיב: היתה החלטת ממשלה חד משמעית, הקבלנים הסתדרו.
אסף אדיב: אפשר למצוא.
קריאה: אדוני היושב ראש אנחנו הגענו למסקנה.
ניצן הורוביץ: לא, לא, לא, שנייה, שנייה,
קריאה: היא פשוט אגודה פוליטית.
ניצן הורוביץ: כולנו פוליטיים.
ניצן הורוביץ: זה בית פוליטי.
ניצן הורוביץ: זה, אם לא ידעת, פה כנסת, יש נציגים של מפלגות, זה על בסיס.
קריאה: העמותות הם לא פוליטיות.
ניצן הורוביץ: שלמה יפרח.
שלמה יפרח: שלמה יפרח, כן.
ניצן הורוביץ: הסתדרות.
שלמה יפרח: עובדי הבניין.
ניצן הורוביץ: הסתדרות עובדי הבניין.
ניצן הורוביץ: אז רגע, שניה, לפני שאני עובר לבניין, עוד מישהו מהחקלאות שלא דיבר, ומשהו שלא נאמר?
אברהם הראובני: שלא נאמר.
ניצן הורוביץ: שלא נאמר.
ניצן הורוביץ: רק תציג את עצמך.
אברהם הראובני: אברהם הראובני, מאיגוד לשכות המסחר.
אברהם הראובני: שי התחיל בנושא הזה של שכר התאילנדים ואני מבין שפה דיבר מומחה לשכר, אז אני פשוט רוצה להסביר, כי הבאתי איתי את הנתונים.
אברהם הראובני: תראה, במעריב התפרסמה כתבה על שכר עובדים, שכר העובדים הזרים.
אברהם הראובני: השכר של עובד תאילנדי, השכר הממוצע של עובד תאילנדי הוא 5,134 שקל בחודש, זה השכר הממוצע.
אברהם הראובני: הוא אומר שזה לא שכר מינימום, אני מבין שהוא מבין גדול בשכר.
אברהם הראובני: כשאני עושה את החשבון – 10 אחוז מס מאגרות, אני לא אמנה פה את כל המספרים.
אברהם הראובני: אגרות, פיצויי פיטורין, כל הדברים האלה מגיעים לעלות תאילנדי ל – 5 שנים: 395,000 שקל, תקשיב, לא כולל כל הוצאות המגורים וכל מה שנלווה למגורים.
אברהם הראובני: זה לא כולל את זה.
ניצן הורוביץ: יש לנו, אגב, נתונים, אני קצת חולק עליך בעניין הזה.
אברהם הראובני: אני מוכן להראות לך.
ניצן הורוביץ: אני אראה לך את הנתונים שיש לנו.
אברהם הראובני: או.
אברהם הראובני: קיי.
ניצן הורוביץ: אבל אני לא בויכוח איתך עכשיו.
ניצן הורוביץ: זה נתונים, אז אין מה להתווכח כי אני אעביר לך אותם.
אברהם הראובני: עכשיו לגבי מען מה שאני רוצה לומר, אני נלוויתי אליהם בזמנו לסיפור הזה.
אברהם הראובני: תראה, יש פה שתי נקודות.
ניצן הורוביץ: מי זה: להם?
אברהם הראובני: לחברת מען.
קריאה: עמותה.
אברהם הראובני: כיוון שזה עניין אותי ובאמת רציתי, חשבתי אולי אפשר לעשות מזה, אפשר להצליח בזה.
אברהם הראובני: נפגשנו עם חקלאים עם נציג של מען.
אברהם הראובני: מה אמרו החקלאים?
אברהם הראובני: שני דברים: העובדת באה, היא באה בבוקר והולכת ב – 3.
אברהם הראובני: בחקלאות אי אפשר לקום, זה היה בדיוק בבית אריזה והוא הראה לי: תראה, תראה עכשיו מה קורה, היא הולכת עוד שעה, מה אני עושה?
קריאה: כל הליין נעצר.
אברהם הראובני: עכשיו, אין לזה פתרון.
אברהם הראובני: אחד.
אברהם הראובני: 2 – שאלה נורא פשוטה ואני מציע לשאול אותם: למה העובדים האלה לא רשומים ב?
ניצן הורוביץ: אל תענה.
אברהם הראובני: למה הם לא רשומים ב?
אברהם הראובני: הנקודה הנוספת – העובדות מתחלפות שם המון.
אברהם הראובני: בחקלאות אתה לא יכול וזה כל הזמן חילופין.
ניצן הורוביץ: אני מבין, אני מבין.
ניצן הורוביץ: שוב, אני לא בא לדיון הזה, מה שנקרא, שולחן ריק.
ניצן הורוביץ: אני מכיר את הבעיות, את רובכם.
ניצן הורוביץ: עם רובכם נפגשתי גם אישית ואנחנו מכירים את העניינים.
ניצן הורוביץ: בוא נעבור לבניה.
ניצן הורוביץ: אז כן, שלמה יפרח.
שלמה יפרח: לפני שאני אתייחס, אני רוצה להביא לתשומת לב של הועדה, האלפים שנכנסים כשהגבול פרוץ מאריתריאה ואתיופיה, האנשים האלה לא חוקיים ואנחנו מדברים על חוק ועל איזה כמות עובדים צריכים לייבא והם גורמים נזק אדיר.
שלמה יפרח: אם תיראו בכל מקום אנשים מפחדים לפעמים לצאת בתחנה מרכזית בתל אביב, וזה חמור מאד, ואני לא ראיתי את משרד ההגירה והממשלה נלחמים בתופעה הזאת.
ניצן הורוביץ: רגע, אבל למה בעצם אתה מתייחס לזה כרגע?
שלמה יפרח: לא, אני רוצה להגיע לזה על כמות העובדים שכל הזמן מנסים להגביל.
ניצן הורוביץ: אז חבל, בוא, אז אין לנו יותר מידי זמן.
ניצן הורוביץ: אנחנו מעוניינים להוריד את המספרים.
ניצן הורוביץ: להוריד, לא להעלות.
שלמה יפרח: לא, אני מדבר על זה.
שלמה יפרח: למה לא נלחמים בתופעה הזאת?
שלמה יפרח: זה חשוב, זה חשוב.
ניצן הורוביץ: לא, בוא תתמקד בעניין.
ניצן הורוביץ: עזוב.
שלמה יפרח: זה דבר אחד.
שלמה יפרח: דבר שני – כאשר מדובר בעובדים זרים, הרי כהסתדרות, ההסתדרות באמת נלחמת באבטלה ומעוניינת שהעובד הישראלי ימצא את מקומו בארץ בעבודה, כי אין לנו מדינות שיכולים לקלוט אותנו.
שלמה יפרח: אבל מה לעשות שהציבור במדינת ישראל לא מוכן לבצע כל עבודה?
שלמה יפרח: אני יכול לתת רק דוגמא – הסתדרות עובדי הבניין, בראשותו של יצחק מויאל ועופר עיני, אפילו הקציבו סכום לבתי ספר קרן לעידוד הבניה.
שלמה יפרח: מלמדים עובדים וחיילים, מעודדים אותם כאשר השכר מגיע אפילו עד 9,000 שקל ומשתדלים להביא אותם לבניה.
שלמה יפרח: כל חברה מוכנה לקלוט כל ישראלי שמוכן להגיע לעבודה הזאת.
שלמה יפרח: אני רוצה לומר לכם שאחרי שנקלטים, אחרי כמה זמן נושרים.
שלמה יפרח: לא נשארים בשטח.
שלמה יפרח: אבל שהמדיניות של הממשלה מצד אחד לבנות 100 אלף דירות, ואני רוצה לברך על המדיניות הזאת שתוריד אולי מחירים לזוגות הצעירים שאין להם איפה לגור, וראינו את המחאה החברתית.
שלמה יפרח: מצד שני מגבילים אותנו לקבל עובדים.
שלמה יפרח: אמרת לא להתייחס לסרילנקה, אבל אני הייתי רוצה כל בעל מפעל.
שלמה יפרח: לא, זה חשוב, זה חשוב, כי בועדת הכספים וגם בועדת ביקורת המדינה דחו.
ניצן הורוביץ: לא, רגע, רגע, תשמע, התחום של עובדים זרים הוא מאד רחב.
שלמה יפרח: אני יודע.
ניצן הורוביץ: אנחנו מנסים למקד את הדיון.
ניצן הורוביץ: לא פותחים פה עכשיו דיון על כל נושא העובדים הזרים במדינת ישראל, והפליטים והמסתננים, וכל מה שאתה רוצה.
שלמה יפרח: אבל זה חשוב.
ניצן הורוביץ: אנחנו יש לנו.
שלמה יפרח: הוא פשוט אמר: תגיעו להחלטה שאם רוצים בניה מתועשת במדינת ישראל, יש לתת יותר עובדים זרים, מכיוון שבארץ אין לך.
שלמה יפרח: זה מה שאני רוצה לומר.
ניצן הורוביץ: דבריך, רק, אתה מבין?
ניצן הורוביץ: אבל אתה מבין פה מה אתה אומר?
ניצן הורוביץ: אתה התחלת להגיד ואני חייב להעמיד אותך פה על החומרה של הדברים.
ניצן הורוביץ: התחלת להגיד שמגיעים ארצה כמויות של מסתננים וזה ומה אתה חותם לי את הזה?
ניצן הורוביץ: שצריך להביא עוד?
שלמה יפרח: שצריכים להעיף אותם.
שלמה יפרח: לא, אלה לא באים לעבוד.
שלמה יפרח: אלה באים לפשע ולצרות במדינת ישראל.
שלמה יפרח: אני מדבר על עובדים שיבואו.
שלמה יפרח: דרך אגב, רק אני רוצה להגיד לך.
ניצן הורוביץ: אני חושב שהם באים בדיוק בשביל זה.
שלמה יפרח: דרך אגב, רק אני רוצה להגיד לך: כל עובד שמגיע לישראל בצורה חוקית עם הקבלנים, קבעו ששכר המינימום, וחתמו גם על הקבלנים על 5,000 שכר מינימום.
שלמה יפרח: יותר מכל ענף אחר.
שלמה יפרח: הזכויות שלהם – לכל אדם יש פניה.
שלמה יפרח: האדון הזה ממונה, כל אדם שמגיע לכאן בנושא קבלנים יכול להתלונן, והטיפול נעשה כמו לכל אזרח במדינת ישראל.
ניצן הורוביץ: אני עובר לממשלה.
ניצן הורוביץ: יש לנו כאן הרבה מאד שאלות שעלו ואני גם שואל כמה.
ניצן הורוביץ: בואו נתחיל במשרד החקלאות.
ניצן הורוביץ: קיי?
ניצן הורוביץ: בסדר?
ניצן הורוביץ: בואי תגיבי וגם לי יש כמה, די הרבה שאלות אליך.
ניצן הורוביץ: אז בבקשה.
יהודית כרמי: אני לא רואה את אבשלום וילן, אבל לגבי ועדת הארבעה עידכנו - - -
ניצן הורוביץ: אני מייצג אותו פה, אין דבר.
יהודית כרמי: או.
יהודית כרמי: קיי.
יהודית כרמי: אז תיקנו אותי שתהיה ישיבה בשבועיים הקרובים.
יהודית כרמי: זה יהיה במשרד החקלאות.
ניצן הורוביץ: ההרכב הזה שהוא דיבר עליו?
יהודית כרמי: כן, כן, על ועדת הארבעה.
יהודית כרמי: לגבי עובדים ישראלים.
ניצן הורוביץ: מתי אמרת?
ניצן הורוביץ: בשבועיים הקרובים?
יהודית כרמי: בשבועיים הקרובים.
יהודית כרמי: לגבי עובדים ישראלים – הפיילוט באמת לא כל כך הצליח.
יהודית כרמי: היתה בעיה, יכול להיות שהיה צריך לצאת בקמפיין יותר אגרסיבי, יותר להביא את זה למוּדעוּת הציבור.
יהודית כרמי: כרגע מנסים ללמוד באמת מה היתה הבעיה כאן ואנחנו מצפים לאיזה שהיא פריצת דרך ב – 2012 לרשום נוהל יותר ברור, להביא יותר לידיעה.
יהודית כרמי: מנסים לרתום גם את המענק של החיילים המשוחררים וכל זה נעשה גם בקשר עם תנועת המושבים והאוצר.
יהודית כרמי: מנסים לראות איך באמת אנחנו באים ומשכנעים ישראלים לבוא ולעבוד בחקלאות וחקלאים שיקלטו אותם.
ניצן הורוביץ: תיראי, אבל אני חייב להגיד לך, באמת כפי שציינו, זה לא דיון ראשון בנושא.
ניצן הורוביץ: מדברים, קודמי פה, רן כהן, יעקב כץ, באמת היו פה יושבי ראש שלקחו את העניין הזה בצורה והעניין הזה הוא תקוע.
קריאה: הם הכשילו את הקורס, אני אומר לך.
ניצן הורוביץ: עכשיו אני לא פה באיזה עימות מול חקלאים או מול קבלנים.
ניצן הורוביץ: אם אני רוצה שעובדים ישראלים ישתלבו, כדי שתהיה פחות אבטלה, כדי שאנשים יתפרנסו, כדי שנצטרך פחות להביא עובדים זרים, אתם חייבים להכניס את העניין בסדר עדיפות מאד גבוה ואני לא מתרשם שאתם עושים את זה.
יהודית כרמי: אני לא אחראית במשרד על עובדים ישראלים.
יהודית כרמי: אני מעדכנת את מה שעדכנו אותי כאן.
יהודית כרמי: אני יודעת אבל שכן מנסים, כן יצא נוהל, היתה בעיה עם הנוהל.
יהודית כרמי: היה משהו בתשלום של העובדים הישראלים שאומנם הם מקבלים מענק, אבל יורד להם מהמענק מס, ואז בעצם יש בעיה, כי המענק לא כל כך משתלם וכן מנסים לפתור את זה.
יהודית כרמי: זה מה שעדכנו אותי, אני, שוב, אמרו לי גם שעכשיו מנסים לראות איך אפשר לשפר את הנוהל, ועל ידי זה בעצם לבוא ולהגיד לישראלים: כדאי לכם לבוא לעבוד והמענק כן משתלם.
ניצן הורוביץ: טוב, תיראי, זה לא נשמע כל כך רציני, אני חייב להגיד לך.
ניצן הורוביץ: זה קצת דל.
קריאה: ובינתיים מקצצים.
ניצן הורוביץ: זה קצת דל הסיפור הזה.
ניצן הורוביץ: זה לא תשובה מספיק טובה.
יהודית כרמי: אני לא עוסקת בעובדים ישראלים, אז אני לא יכולה יותר מזה לפרט.
ניצן הורוביץ: תיראי, אנחנו נצטרך לעשות כאן דיון מיוחד רק בנושא החקלאי עם משרד החקלאות, רק עם משרד החקלאות ואתם תגיעו, על עובדים ישראלים ועל עובדים זרים בחקלאות כדי שניכנס לעומק העניין לגבי הצרכים של אזורים שונים, ענפים שונים, מה אתם נותנים ומה אתם לא נותנים?
ניצן הורוביץ: איזה תכנית יש לכם לטווח קצת יותר ארוך.
ניצן הורוביץ: צריך להתייחס לדברים האלה ברצינות.
ניצן הורוביץ: זה לא, זה לא דבר פשוט העניין הזה.
ניצן הורוביץ: בעניין הזה אנחנו נבקש מכל צמרת, מיוסי וכל צמרת ואולי גם השרה, כל צמרת משרד החקלאות לבוא לדיון הזה ונעשה דיון שנקדיש אותו רק לנושא החקלאי כי באמת, תיראי, אני באופן אישי אין לי איתך שום בעיה, אבל התשובות פה שנתת זה לא, זה לא רציני הדבר הזה.
ניצן הורוביץ: תגידי, בכל אופן - - -
יהודית כרמי: אני אעביר את זה.
ניצן הורוביץ: לא, אנחנו, אני גם אדבר עם השרה באופן אישי ואנחנו ניכנס לעובי הקורה בסיפור הזה של משרד החקלאות.
ניצן הורוביץ: תאמרי לי אבל, בתחום שאת כן ממונה עליו ושאת כן יכולה לעדכן אותנו.
ניצן הורוביץ: מה יש לך לומר בנושא הזה?
ניצן הורוביץ: בתחום שאת באמת מתעסקת בו?
יהודית כרמי: קודם כל אנחנו בפתחו של, בסופו, יותר נכון, כבר של מפקד 2012.
יהודית כרמי: עוד שבועיים אני מעבירה למשרד הפנים את ההקצאה שכרגע היא תהיה 24,400 עובדים זרים.
יהודית כרמי: זהב המתווה, זה מה שהממשלה חתמה ואני כרגע צריכה להעביר את מה שחתמנו עליהם.
יהודית כרמי: אני רוצה להגיד לגבי העונתיים.
ניצן הורוביץ: והמספר הזה, מה יש לך לומר עליו?
יהודית כרמי: אני צריכה לעמוד בהחלטות ממשלה.
קריאה: מה דעתך עליו?
קריאה: הוא מתאים?
קריאה: הוא מטעה?
ניצן הורוביץ: לא, לא, בוא, אני שואל.
ניצן הורוביץ: המספר הזה, או בוא נגיד באופן כללי, המתווה, מתווה ההפחתה, נאמר כאן, חבר הכנסת שי חרמש אמר שהוא לא ישׂים, הוא לא ריאלי.
ניצן הורוביץ: הוא לא הגיוני.
ניצן הורוביץ: מה יש לך לומר על זה?
יהודית כרמי: או!
יהודית כרמי: אה!
ניצן הורוביץ: הנה, אני, שי חרמש, אני שאלתי בשמך שאלה.
ניצן הורוביץ: הנה, בא כאן שי חרמש שאמר קודם, בפתח דבריו, שמתווה ההפחתה הם לא יכולים לעמוד בו, הוא לא מאפשר להם ייצור ופעילות.
ניצן הורוביץ: זה מאד מקשה עליהם.
קריאה: צריך להעלות.
ניצן הורוביץ: שנייה, שנייה, אני אמרתי לה.
ניצן הורוביץ: ייצגתי אותך היטב.
שי חרמש: מבנה ההפחתה היה בנוי חד חד ערכי - - -
ניצן הורוביץ: טוב, רגע, שי, שי, בואי תתייחסי בבקשה, מהניסיון שלך ומההיכרות שלך עם העניין.
יהודית כרמי: מכמה היבטים.
יהודית כרמי: כמו שאמרנו, הצרכים הנורמטיביים – 44 אלף.
יהודית כרמי: אין לנו 44, יש פחות, צריך לקצץ.
יהודית כרמי: כשחתמו על ההסכם דיברו על זה כנגד הקיצוץ של כ – 1,500 עובדים.
ניצן הורוביץ: הם ...
ניצן הורוביץ: חליפי.
יהודית כרמי: יהיה ...
יהודית כרמי: חליפי, יהיה עידוד עובדים ישראלים, ויהיה פרוייקט עובדים עונתיים.
יהודית כרמי: העובדים העונתיים – כרגע יוצא לדרך פיילוט מספר 2 של העובדים העונתיים.
יהודית כרמי: הוא היה שנה שעברה, הביאו כ – 300 עובדים מסרי לנקה.
יהודית כרמי: לצערי לא כל החקלאים - - -
ניצן הורוביץ: וכמה אמור להיות בפיילוט השני?
יהודית כרמי: בפיילוט השני הרעיון היה שאותם עובדים - - -
ניצן הורוביץ: שהוא אמר מתי להתחיל?
ניצן הורוביץ: עכשיו?
יהודית כרמי: עכשיו בדצמבר.
ניצן הורוביץ: כמה אמורים להיות בפיילוט?
יהודית כרמי: היו אמורים להגיע, כל אלה שהיו יכלו לחזור.
יהודית כרמי: אם החקלאים היו מעוניינים בהם.
ניצן הורוביץ: אותו מספר, פחות או יותר.
יהודית כרמי: אבל לא כל החקלאים היו מעוניינים.
קריאה: תשאל אותה כמה ברחו גם?
ניצן הורוביץ: שניה, שניה,
יהודית כרמי: מתוך 70 חקלאים שהשתתפו בתכנית הראשונה, כרגע השתתפו, תהילה, תתקני אותי אם אני טועה, כ – 32, 33 חקלאים שמעוניינים באותם עובדים בחזרה.
יהודית כרמי: זאת אומרת שיש לנו עדיין 30 ומשהו חקלאים שהשתתפו הראשונה, ולא מעוניינים מהסיבה שלהם להשתתף בזה שוב.
ניצן הורוביץ: חבר'ה, אי אפשר עם ההפרעות האלה.
ניצן הורוביץ: אני מנסה להבין גם מעצמי.
ניצן הורוביץ: אני שואל את השאלות.
יהודית כרמי: יש כמה סיבות.
ניצן הורוביץ: תמשיכי.
יהודית כרמי: עכשיו כדי שנראה את מסקנות הפיילוט, נראה אם העובדים העונתיים זה באמת התשובה הנכונה לחקלאות.
יהודית כרמי: האם באמת העובד יבוא, יעבוד אצל אותו חקלאי חצי שנה, יחזור בחזרה, יבוא ויתמיד ככה במשך 10, 20 שנה?
יהודית כרמי: האם זה באמת ריאלי?
יהודית כרמי: כי בפיילוט הראשון היו כמה עובדים סרי לנקים שברחו, אז ממשלת סרי לנקה באמת גייסנו אותם לבוא ולעזור לנו, בעצם להגיד לאלה שברחו: בואו תחזרו בחזרה לארץ המוצא שלכם.
יהודית כרמי: אנחנו רוצים לראות מה יהיה בפיילוט השני.
יהודית כרמי: אז התכנית תתחיל בדצמבר, נראה את המסקנות שלה.
יהודית כרמי: זה בשיתוף בנק ישראל.
יהודית כרמי: הם חילקו שאלונים, ואני מאמינה שיחלקו עוד פעם שאלונים גם לחקלאים, גם לעובדים, ולפי זה נדע האם זה באמת איזה שהוא פתרון שאפשר לבוא לעזור לחקלאים.
יהודית כרמי: לגבי המיכון – המיכון עם זה שבאים ואומרים שהוא לא יכול להחליף ידיים עובדות והכול, עדיין הוא היה מאד מבוקש.