GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יהודית כרמי: עדיין באו חקלאים וכבר בפברואר 2011 נגמר לנו התקציב של כל שנת 2011.
יהודית כרמי: אנחנו לא חושבים שיבוא מיכון וזה מה שהולך להחליף לגמרי את העובד הזר.
ניצן הורוביץ: הם לא אמרו את זה וגם אנחנו לא אומרים את זה.
ניצן הורוביץ: אנחנו מדברים על תהליך משולב והדרגתי.
ניצן הורוביץ: זה לא פתרונות קסם.
יהודית כרמי: אני חושבת שכן, יש מיכון שיכול איפה שהוא לחסוך את העובד הזר.
יהודית כרמי: יש מיכון בבית אריזה, אני הסתובבתי כבר בלא מעט משקים.
חיים חדד: אלה עובדי בית אריזה.
ניצן הורוביץ: רגע, חיים, לא, סליחה, אתה לא יכול להתפרץ בצורה כזאת.
ניצן הורוביץ: תן לה לסיים.
ניצן הורוביץ: אני אתן לך להגיב בסוף.
ניצן הורוביץ: אל תתפרץ בבקשה.
יהודית כרמי: כן יש מקומות שהייתי בהם וראיתי בתי אריזה שהם יותר חדישים ושמה אתה רואה קו של עובדים ישראלים שעובדים, אם זה מכונת מיון יותר חדשנית, מכונת אריזה עצמה, אם זה הייתי אצל חקלאים שעבדו בצורה די, אני לא רוצה לפגוע פה חלילה במישהו, אבל בצורה יותר ישנה, שעובדים רק עובדים תאילנדים, כ – 5, 6 עובדים תאילנדים במקום להכניס מכונה ולחסוך את כל זה, ואפשר לשים 2 עובדים ישראלים במקום זה.
יהודית כרמי: אז עובד עובד תאילנדי ושוקל פלפל, פלפל ואורז כל פלפל בנפרד ואני כן חושבת שבמקומות האלה אפשר להחליף מיכון.
יהודית כרמי: אני חושבת גם, לדוגמא, מכונת אריזה לפטריות שזה משהו שכן בא וכן חוסך לנו בכוח אדם הרב שכן הולך על הענף הזה ספציפית.
יהודית כרמי: יש עוד ענפים.
יהודית כרמי: כמובן שיש גידולים מסויימים שבהם המכונות לא יכולות להחליף את העובדים הזרים.
יהודית כרמי: אני מסכימה שלא בכל מקום אפשר להכניס, אבל כן יש מקומות שאני עדיין חושבת שמכונה יכולה לחסוך.
אברהם מיכאלי: זה בשוליים אבל.
יהודית כרמי: אבל יש מקומות.
יהודית כרמי: זה לא שאין.
יהודית כרמי: לבוא ולהגיד: אין בכלל.
אברהם מיכאלי: אנחנו לא אמרנו שאין, אמרנו שזה בשוליים.
אברהם מיכאלי: את לא יכולה להגיד לי.
ניצן הורוביץ: רגע, סליחה אברהם.
יהודית כרמי: עכשיו, אני רוצה להגיד גם עוד משהו.
יהודית כרמי: המיכון עצמו, ניתן מענק לחקלאים של 40 אחוז על ידי משרד החקלאות.
יהודית כרמי: החקלאים באו.
יהודית כרמי: הם כן רכשו את המיכון.
יהודית כרמי: הם כן שילמו 60 אחוז.
יהודית כרמי: זאת אומרת, שהחקלאי עצמו הוא בא וראה שזה כן אפקטיבי.
יהודית כרמי: עכשיו, ברור שאם אתה קונה מכונה.
קריאה: חידשו ציוד, חבר'ה.
קריאה: מלגזה מה זה עוזר?
קריאה: קיבלתי 40 אחוז על מלגזה, מה זה עוזר במיכון הזה?
חיים חבלין: פעם היה חוק עידוד השקעות הון חקלאות.
ניצן הורוביץ: רגע, שניה, שניה, בלי ויכוחים.
חיים חבלין: מדינת ישראל היא המדינה היחידה שייצאה מלגזות לשנת 2011.
חיים חבלין: היחידה בעולם שייצאה מלגזות משומשות.
יהודית כרמי: רגע, אני רוצה גם לחדד עוד משהו.
יהודית כרמי: בהתחלה נכנסו כל מיני מכונות.
יהודית כרמי: גם המלגזות ועוד כל מיני מכונות.
יהודית כרמי: אחרי זה שראינו שיש מכונות שבאמת לא חוסכות כוח אדם, המכונות האלה הוצאו מהרשימה כדי שברשימה עצמה יישארו רק מכונות שבאות וחוסכות את הכוח אדם.
יהודית כרמי: זה נעשה ביחד עם מדריכי שע"ם, שזה שירות הדרכה מקצועי של המשרד.
יהודית כרמי: זה נעשה ביחד עם התאחדות החקלאים.
יהודית כרמי: לא כל מכונה נכנסה באופן אוטומטי.
יהודית כרמי: אז זה לגבי מיכון, עונתיים, עובדים ישראליים.
ניצן הורוביץ: וכאמור תיראי בזה, אני רק אומר לך רק התחלה של דברים, או המשך, כי אנחנו לא מסתפקים בדברים וכאמור, אם אנחנו שמים פה בפוקוס שילוב של עובדים ישראלים ונושאים נוספים, אנחנו נרצה גם להרחיב את זה בתוספת.
חיים חבלין: אפשר לשאול שאלה את המשרד?
ניצן הורוביץ: שנייה, שנייה.
חיים חבלין: רק שאלה קצרה: מה עמדתה בנושא הפחתה?
חיים חבלין: זה הכל.
חיים חבלין: מה עמדת המשרד?
ניצן הורוביץ: אני חושב שהיא אמרה, אבל אם את רוצה להשיב בקצרה למה שהוא שאל?
יהודית כרמי: כי הם כל הזמן שואלים: מהי עמדת האישית?
יהודית כרמי: צריך לעמוד בהחלטות ממשלה.
ניצן הורוביץ: אנחנו עוברים למשרד התמ"ת.
ניצן הורוביץ: מוטי.
ניצן הורוביץ: מוטי שגיא.
ניצן הורוביץ: בוא תתייחס אתה, ואז אני אשאל אותך כמה שאלות.
מוטי שגיא: אדוני היושב ראש וחברים.
מוטי שגיא: שנים לא נגעו בענף הבניין.
מוטי שגיא: לא שילבו ישראלים אלא בצורה פרטנית כבודדים בגלל גם האינתיפאדות והעובדים הערבים שהשתלבו בענף והיתה בעיה.
מוטי שגיא: הקבלנים נקלעו למשבר אדיר.
מוטי שגיא: אנחנו ישבנו, בתחילת שנת 2009, בעצם בסוף 2008, ובנינו פלטפורמה, תכנית שתיכף אני אגע בעקרונות שלה, אני חושב שמשרד החקלאות יכול לאמץ, אם לא את כל התכנית, לפחות חלק מהדברים.
מוטי שגיא: אני יכול להציע לכם כמה דברים, שהיא מוצלחת בצורה בלתי רגילה.
מוטי שגיא: היא כרגע עדיין בתהליך שאנחנו מקווים להרחיב ותיכף אני אגע בדברים, ושילבנו את כל האלמנטים שצריך לשלב.
מוטי שגיא: אני אתן לכם למשל דוגמא: חיילים משוחררים – יש לנו בעיה קשה מאד בתעסוקה של חיילים משוחררים.
מוטי שגיא: מה יכול לגרום לחייל משוחרר, אחרי חצי שנה, שנה שהוא מסתובב בעולם, לבוא ולהיות פועל בניין ולהחליף סיני?
מוטי שגיא: תקפנו את הדברים בראייה הזאת.
מוטי שגיא: אמרנו: מה יכול לעזור?
מוטי שגיא: בנינו כאן איזה שהיא מסגרת מתווה שכבר מוכיחה את עצמה, ותיכף אני אגע בנתונים, במספרים.
מוטי שגיא: עד היום קיימנו 12 קורסים.
מוטי שגיא: יש לנו תכנון לקיים ב – 2012 עוד 14 קורסים.
מוטי שגיא: כרגע רצים 2 קורסים.
מוטי שגיא: בכל קורס יש בממוצע 24 חיילים משוחררים וגם דורשי עבודה שמופנים על ידי שירות התעסוקה, זה משולב ואנחנו הולכים ומרחיבים את הפעילות.
ניצן הורוביץ: מוטי, מה עם הדרום?
מוטי שגיא: זה דרום מרכז ודרום כרגע, כי בצפון יש לנו בעיה של הקבלנים.
מוטי שגיא: הם עובדים עם בני דודנו בשחור ויש לנו בעיה להיכנס.
מוטי שגיא: ברגע שנוכל להיכנס גם לצפון אנחנו נפתח פעילות הכשרה גם בצפון.
ניצן הורוביץ: לא, אני דווקא שואל אותך לגבי הדרום עם צפי של עיר הבה"דים למשל.
מוטי שגיא: והקורס השלישי ייפתח במהלך דצמבר.
מוטי שגיא: ואנחנו ב – 2012 הדרום זה בעיה, כי זה מותנה בהעסקה של הקבלנים.
מוטי שגיא: אחד המפתחות להצלחה זה בעצם העסקה.
מוטי שגיא: ... היתרונות של המתווה ואני גם מציע למשרד ...
מוטי שגיא: לבחון חלק מהדברים.
קריאה: למשל?
מוטי שגיא: קודם כל, אנחנו קוראים לפרוייקט: בונים ישראלים.
מוטי שגיא: קראנו בשם תכנית רז שנתית עם הרבה אמונה, עם חזון ומעוף.
מוטי שגיא: אפשר לדבר על זה כאן.
מוטי שגיא: שילוב ידיים של כל המערכות.
מוטי שגיא: בחנו מיהם השותפים שיכולים להיות שותפים למיזם: התאחדות הקבלנים, הקרן לעידוד ופיתוח ענף הבניין בישראל, מיסודם של הסתדרות עובדי הבניין והעץ בהתאחדות.
מוטי שגיא: משרד הביטחון.
מוטי שגיא: אני גם דירקטור של התמ"ת בקרן לקליטת חיילים משוחררים, אז אני גם משפיע בהחלטות בכיוון ההוא, ההסתדרות וכל מי שיכול להיות שותף.
מוטי שגיא: בנינו כאן מתווה, אני חושב שעצם שילוב הידיים של כל הרשויות זה בעצם המפתח.
מוטי שגיא: פתחנו חשבון נאמנות, זה נקרא: "קרן חופשה".
מוטי שגיא: האוצר מאמין מאד בתכנית הזאת, הוא גם תומך.
מוטי שגיא: הוא הזרים לשם ב – 2011 40 מיליון שקל, עוד ידו נטויה כי הוא מאמין בפרוייקט הזה.
מוטי שגיא: עכשיו, מה המטרה של הקרן?
מוטי שגיא: הרי איזה קבלן ירצה לשלם שכר 6,000 שקל ברוטו לחייל משוחרר שבעצם רק מביא לו נזקים?
מוטי שגיא: הוא בעצם לא מביא לו תפוקות ותועלות.
מוטי שגיא: הקרן הזאת מתקצבת, מסבסדת את הקבלנים כדי שישלמו לחייל המשוחרר בסכום של 1,000 שקל וזה משתנה, וזה עולה עם הזמן.
מוטי שגיא: התכנית כוללת, אמרתי, מערכת תמיכות נדיבה לחייל.
מוטי שגיא: חייל משוחרר אחרי שנתיים מגיע לסכום של 54,000 שקל לחשבון הבנק שלו, ללא השכר.
מוטי שגיא: הוא מתחיל עם שכר 6,000, ותוך שנה עולה ל – 9,000 שקל ברוטו.
מוטי שגיא: אחת הדרכים, אמרתי, לממן, לסבסד את הקבלן כדי שיתמוך בחייל וישלם לו את המשכורת.
מוטי שגיא: אמרתי: שילוב ידיים של כל המערכות הרלוונטיות.
מוטי שגיא: הפקת לקחים.
מוטי שגיא: אגב, בזמנו היו פרוייקטים אתגר הבניה ... הם נכשלו כישלון קולוסאלי.
מוטי שגיא: הפקנו את הלקחים, עברנו לקח לקח, וראינו מה צריך לעשות ושיפרנו.
מוטי שגיא: עבודה מובטחת.
מוטי שגיא: נחתמה כאן אמנה, עם הקבלנים, אני מדבר על חברות הבניה הגדולות: אפריקה ישראל, א.ד. דורי, וכן הלאה, והם ומבטיחים להעסיק, והם קולטים את העובדים.
מוטי שגיא: לא בחברות קטנות קיקיוניות, אלא בחברות גדולות.
ניצן הורוביץ: דניה סיבוס,
מוטי שגיא: דניה סיבוס - - -
מוטי שגיא: הסיור שלך הוא ביום ראשון הקרוב,
מוטי שגיא: 4 בדצמבר ב – 10:30 ולא בעוד שבועיים.
מוטי שגיא: אני אלווה אותך גם.
מוטי שגיא: אופק קידום, אנחנו מראים להם אופק קידום.
מוטי שגיא: אופק קידום בענף הבניין זה להיות מנהל עבודה.
מוטי שגיא: יש ביקוש מאד גדול למנהלי עבודה.
מוטי שגיא: עכשיו, היום על פי התקנה, אתה יכול להיות מנהל עבודה אחרי 5 שנים.
מוטי שגיא: אנחנו קיצרנו את ההליך ל – 3.5 שנים.
מוטי שגיא: אנחנו תוך כדי עבודה מוציאים אותם למה שנקרא: הכשרה מתקדמת: טפסנות סוג 4, טפסנות סוג 5, כדי שיוכלו להשתלב בקורס מנהלים בלו"ז יותר קצר.
מוטי שגיא: כל ההיערכות, בנינו כאן מבנה היערכות, מרכז גיוס.
מוטי שגיא: קמפיין שיווקי אגרסיבי, מוקד באינטרנט, אני יכול להראות לך כל מיני עזרים טקטיים: ברושורים, פליירים לחיילים.
מוטי שגיא: ברושורים ופליירים לאזרחים, שירות התעסוקה, וכן הלאה.
מוטי שגיא: זו מערכת נפרדת, צריך לשבת ולבנות איך לעשות את הקמפיין.
מוטי שגיא: אני מוכן לעזור לכם.
מוטי שגיא: אמרתי, דיברתי עם היערכות ארגונית, מרכז קליטה מיוחד.
מוטי שגיא: יש פרויקטור מיוחד שמנהל מרכז קליטה הוא מראיין, הוא ממיין והוא קובע מי ישתלב בקורסים.
מוטי שגיא: שכר התחלתי – 6,000 שקל, ותוך שנה עולים ל – 9,000 ברוטו.
מוטי שגיא: אותה קרן נאמנות שהכרתי, וכן הלאה, וכן הלאה.
מוטי שגיא: ממש מערכת שלמה עם התארגנות, עם ארגון.
מוטי שגיא: עבודת מטה של שנה, לקח הרבה דיונים, זה נכתב פה בכנסת בועדה עם קודמך, והדבר הזה עובד.
מוטי שגיא: עובד לא רע, ואני בהחלט מוכן לעזור.
מוטי שגיא: יש לי כאן ניירת, נחתם מסמך הבנות בין התאחדות הקבלנים, ההסתדרות, הקרן לעידוד הבניה, התמ"ת ומשרד הביטחון, מסמך אמנה, והמסמך הזה עובד וכולם מחויבים למסמך הזה.
ניצן הורוביץ: אני חייב להגיד לך, מוטי, אני באמת, אנחנו עושים עוד מעט סיור למקום, אבל אני בהחלט מתרשם מהעבודה שלכם.
ניצן הורוביץ: אני חושב שיש דברים במשרד החקלאות שאפשר ללמוד מהתמ"ת ביחס לענף בניה שהוא גם כן, אני אומר, הוא ענף קריטי בארץ, יש לנו צורך בבנייה מסיבית של דירות ויש לחצים מאד קשים, ובהחלט הוא ענף חשוב, ואני חושב שהם עושים פה דבר מאד יפה ומאד מרשים.
ניצן הורוביץ: אנחנו נעודד את זה ככל שנוכל.
ניצן הורוביץ: אתה רוצה באותו עניין?
גבריאל דובינר: כן, כן,
ניצן הורוביץ: אז רק בקצרה ממש.
גבריאל דובינר: כמזכיר חטיבת עובדי הבניין,
גבריאל דובינר: אני רוצה להגיב.
גבריאל דובינר: הסוד להצלחה פה הוא השיתוף פעולה.
גבריאל דובינר: בלי השיתוף פעולה של כל הגורמים, שיתוף פעולה מלא ביום יום.
ניצן הורוביץ: יום יום, שעה שעה אנחנו מדברים.
גבריאל דובינר: ממש.
גבריאל דובינר: כל רגע.
גבריאל דובינר: ודבר שני – עכשיו לא בתור כובע של הסתדרות, בתור אחד שרואה את עצמו כחלק בלתי נפרד מהמחאה, ויצא לנו להיפגש, אני חושב שבנושא, דווקא של החקלאות, יש לנו אפשרות פז, פעם ראשונה שאני רואה את זה עכשיו, ופתאום חשבתי על זה, של שיתוף פעולה בנושא של החקלאות שזה יכול להיות בעניין של פרנסה, של דיור לזוגות לצעירים, ואני בטוח שגם כבוד היושב ראש, גם חבר הכנסת חרמש, יכולים להתחבר לאיזה שהוא רעיון, משהו חדשני שגם עובדים בחקלאות וגם בדיור.
גבריאל דובינר: תודה.
אברהם מיכאלי: אני יכול להגיד מילה?
ניצן הורוביץ: אתה כל הזמן אומר, אבל בוא, בוא תגיד, אין בעיה.
אברהם מיכאלי: תראה, משרד החקלאות גם בנושא של המיכון, אם היתה איזה שהיא מכונה אחת או שתיים שבאמת יכלה לתרום, אז החקלאי גם לא יכול לרכוש אותה.
אברהם מיכאלי: מחיר מכונה עולה 600, 650 אלף שקל.
אברהם מיכאלי: החקלאים גם לא יכולים לקבל הלוואות בבנקים, ומשרד החקלאות גם לא יצר את הנתיב שחקלאי יוכל לקבל את ההלוואה.
אברהם מיכאלי: זאת אומרת, גם אין לנו מיכון ומה שיש – לא כל אחד יכול לקנות.
אברהם מיכאלי: זה דבר שצריך לתת פה את הדעת.
ניצן הורוביץ: כן, אני הבטחתי לחיים חדד,
חיים חדד: רציתי להדגיש ליהודית שאין ההקצאה של עובדים תאילנדים בבתי אריזה.
חיים חדד: אין.
חיים חדד: זאת אומרת, משרד החקלאות לא מקצה לנו עובדים, אלא ישראלים.
חיים חדד: אנחנו מחזיקים ישראלים בבית האריזה.
ניצן הורוביץ: כן, אבל אתה יודע, יש משק מעורב ואז הם עוברים.
חיים חדד: אבל אין הקצאה.
חיים חדד: אין הקצאה.
ניצן הורוביץ: טוב, או.
חיים חדד: אין הקצאה, זה העובדה.
חיים חדד: הדבר השני – נגמר הכסף ל -2012 להכנסת מיכון.
חיים חדד: יהודית לא מדברת על זה, אבל אין כסף.
חיים חדד: הם מבקשים מאיתנו להכניס מיכון, אבל לא נותנים כסף, כי אין כסף ב – 2012.
חיים חדד: את צריכה להדגיש את העובדה הזאת.
חיים חדד: בסדר?
חיים חדד: תדגישי את העובדה.
חיים חדד: הדבר האחרון – על פי ההסכם שיש לנו עם המדינה, היא מדברת על החלטות ממשלה, ההפחתה היא 1,500 עובדים בשנה, כש – 1,200 זה הפחתה של מיכון ו – 300 עובדים זה הפחתה של ישראלים.
חיים חדד: בשתי ההפחתות האלה שהיו עד עכשיו אין כניסה של ישראלים והם בכל זאת מפחיתים.
חיים חדד: זה לא מעניין אותם שלא נכנסים ישראלים.
חיים חדד: בגלל זה אני אומר, חבר הכנסת הורוביץ, אני חושב שצריך, הועדה פה צריכה לדרוש מהממשלה לקיים איתנו את ההסכם שחתמו עליו.
יהודית כרמי: אני יכולה לענות?
ניצן הורוביץ: שניה רגע.
ניצן הורוביץ: דקה.
ניצן הורוביץ: שירות התעסוקה אתם רוצים?
ישראל אוקסנהורן: אספר משהו מתוך העבר.
ישראל אוקסנהורן: בגלגולי הקודם הייתי מנהל לשכת התעסוקה בקריית גת.
ישראל אוקסנהורן: מי שמכיר את מושב לכיש יודע שבגלגול הקודם מושב לכיש העסיק בין 700 ל – 1,000 עובדים ישראלים מקריית גת.
ישראל אוקסנהורן: זה היה גם נוער וגם בוגרים.
ניצן הורוביץ: בענבים?
ישראל אוקסנהורן: בענבים, נכון.
ישראל אוקסנהורן: כשהגיעו העובדים הזרים, ואני לא נגד העובדים הזרים, אני רק רוצה לספר את הסיפור, כי אני מאמין שהאמת היא איפה שהוא באמצע בין דורש העבודה לבין החקלאי.
ישראל אוקסנהורן: אז באתי למזכיר המשק דאז, זה היה לפני כ – 20 שנה.
ישראל אוקסנהורן: אמרתי לו: תגיד לי, מה קורה?
ישראל אוקסנהורן: מידי שנה בשנה מספר העובדים הישראלים הולך ופוחת במושב לכיש.
ישראל אוקסנהורן: אז הוא אמר לי: תשמע ישראל, האמת היא שכשיש לי את העובד הזר אז יש לי אותו בשבת, יש לי אותו ביום שישי ויש לי אותו בחגים, וזה בסדר.
ישראל אוקסנהורן: היום אנחנו בעצם נמצאים במצב, עד כמה שלי ידוע היום וזה אני מסייג את הדברים, שכמעט וישראלים במושב לכיש לא עובדים, חוץ מהגרעין הוותיק, הוותיק.
ישראל אוקסנהורן: לתקופתנו היום – אני אומר כך: היום אני כדורש עבודה שנמצא בלשכת התעסוקה, אם אני צריך לבחור בין עבודה בחממה, לבין להיות שומר סף ליד בנק, או ליד כל מקום אחר, אני אעדיף ללכת לעבוד כשומר ולא לעבוד בחקלאות באותה חממה.
ישראל אוקסנהורן: אני חושב שמה שכן יכול לדרבן את אותו ישראלי ללכת לעבוד בחקלאות זה שאלה של מחיר.
ישראל אוקסנהורן: כפי שנעשה בענף החקלאות ופתחו קורסים, מישהו צריך - - -
ניצן הורוביץ: ענף הבניה.
אברהם מיכאלי: בניה.
אברהם מיכאלי: חקלאות נכשל.
ישראל אוקסנהורן: בבקשה?
אברהם מיכאלי: בחקלאות נכשל.
ישראל אוקסנהורן: תראה, אני לא,
אברהם מיכאלי: לא, זה נכשל.
ישראל אוקסנהורן: אבל בוא תראה וזה בעצם העובדה שתבוא ותגיד שזה נכשל ואתה מרים ידיים, לא זה.
ישראל אוקסנהורן: אני חושב שכן יש עתיד ליהודי, או לתושב מדינת ישראל בענף החקלאות.
ישראל אוקסנהורן: השאלה היא לקראת מה אנחנו הולכים ובמה אנחנו רוצים לסייע לו להשתכר טיפה יותר מאשר שכר מינימום?
ישראל אוקסנהורן: שהיו תקופות שכן עבדו.
ישראל אוקסנהורן: אני סתם אתן דוגמא לגבי יישובי הערבה.
ישראל אוקסנהורן: חיים, ביישובי הערבה היו ישראלים שנסעו מדימונה ומירוחם.
ישראל אוקסנהורן: מדימונה ומירוחם לנסוע ליישובי הערבה זה שעה, או שעה ורבע, או שעה וחצי, השאלה לאיזה מושב.
ישראל אוקסנהורן: לא שילמו להם לא עבור זמן הנסיעה.
ישראל אוקסנהורן: לא שילמו לחקלאי עבור הסעת העובדים והוא בא והוא אומר בצדק: תשמע, העלויות הם עלויות אדירות.
ישראל אוקסנהורן: מישהו צריך פה לסייע ולממן.
ישראל אוקסנהורן: אף אחד לא הכניס את ידו לכיס ואמר: אני מוכן לממן לך את נושא ההיסעים.
ישראל אוקסנהורן: אני מוכן לממן לך את נושא השעות הנוספות.
ישראל אוקסנהורן: אני לא יודע מה.
ישראל אוקסנהורן: אבל אם אנחנו נשאיר את המצב כפי שהוא היום, אנחנו נמשיך לדבר.
חיים חבלין: אתה מתכוון לכך שהממשלה לא סייעה.
ישראל אוקסנהורן: תראה, אני עובד ממשלה.
ישראל אוקסנהורן: אני רק אומר, אני רק מציג את הבעיה.
חיים חבלין: גם כשאמרו שיש, אני אומר לך מניסיון, כי אני עשיתי את הרבה מול אלקובי, אתה בטח מכיר אותו.
ישראל אוקסנהורן: אני מכיר את אלקובי מצויין.
חיים חבלין: גם כשהוא אמר שיש כסף, אז - - -
ישראל אוקסנהורן: בוא תראה, אני עובד בממשלה, אני לא סתם מעלה את העניין ומי שמבין – מבין.
ישראל אוקסנהורן: אז צריכים לעמוד בהסכמים.
חיים חבלין: אז צריך להגיד את הדברים ברורים.
ישראל אוקסנהורן: אני אומר את הדבר בצורה ברורה ביותר.
ישראל אוקסנהורן: אני מאד מודה לך שאתה מסייע בידי.
ישראל אוקסנהורן: אבל בכל זאת, חייבים לעמוד בהסכמים.
ישראל אוקסנהורן: חייבים להעלות את השכר לעובדי החקלאות, ואז אני מאמין שכן תהיה נהירה של ישראלים לענף.
ניצן הורוביץ: לפני סיום, אסף אדיב אתה רצית מילה?
אסף אדיב: אני רוצה רק להגיד דבר אחד.
ניצן הורוביץ: אז במשפט.
אסף אדיב: אני אומר, השאלה היא באמת שאלה של החלטת ממשלה חד משמעית.
אסף אדיב: אני אומר לפחות בהתחלה כשדובר על הפיילוט עם רן כהן, דובר על זה שייקחו אזור, יגדירו את האזור הזה כאזור שבו מחליטים שמהיום והלאה שמה מעסיקים עובדים ישראלים והאזורים האלה יכולים להתחיל, לא להתחיל מעין יהב, אלא להתחיל מאזור השרון, מאזורים קרובים מאד, שעלות הנסיעה היא נמוכה.
אסף אדיב: אני אומר מבחינתנו אין בעיה של עובדים שיעבדו בשכר מינימום עם כל הזכויות הסוציאליות, אין לנו בעיה.
אסף אדיב: יש עשרות אלפים שמוכנים לעבוד בשכר מינימום, רק אין מי שייקח אותם.
אסף אדיב: תנו לנו במקומות האלה, אני אומר: בוא נתחיל.
אסף אדיב: בוא נתחיל.
אסף אדיב: אני אומר: אני עובד עכשיו עם 60 מעסיקים.
אסף אדיב: תן לי עוד 600.
אסף אדיב: בבקשה.
ניצן הורוביץ: אני לא נתתי לך, אני מתנצל, רשות דיבור, רשות ההגירה.
תהילה לוגר-פרימן: אני רוצה להתייחס לכמה נקודות שעלו פה.
תהילה לוגר-פרימן: דבר ראשון – לעניין הנוכחות של נציג האוצר.
ניצן הורוביץ: אנחנו נטפל בזה.
תהילה לוגר-פרימן: למרות שאני לא האוצר, הנציגים הרלוונטיים נמצאים עכשיו בבולגריה לחתום על הסכם היישום.
ניצן הורוביץ: לא כולם.
ניצן הורוביץ: זה יטופל.
ניצן הורוביץ: זה לא כולם שמה.
תהילה לוגר-פרימן: לעניין ההסכם שנחתם עם חקלאים וזה שהוא לא מיושם – אבשלום לא נמצא פה, אבל בתור אחת שגם היתה מעורבת בכל שלבי גיבוש ההסכם, אז ההסכם בנוסח הראשוני שלו כלל המון המון סעיפים גם בנושאי עידוד תעסוקת ישראלים וגם המון הקלות לחקלאים, המון המון דברים שהמדינה ...
תהילה לוגר-פרימן: ללכת לטובת החקלאים.
תהילה לוגר-פרימן: בסופו של דבר, החקלאים סירבו לחתום על ההסכם הזה, נחתם בסוף הסכם עם שני סעיפים כשהסעיף הראשון והמרכזי שבו זה בעצם ההקפאה במתווה היורד של מכסת העובדים הזרים.
שי חרמש: לשנה אחת.
תהילה לוגר-פרימן: לשנה אחת.
תהילה לוגר-פרימן: כן.
תהילה לוגר-פרימן: עכשיו, אם בעצם היו עוד כל כך הרבה נושאים מעניינים אותם ונוגעים אליהם שהם כל כך רוצים לכנס את הועדות הארבעה, אני חושבת שזה גם היה צריך לבוא לידי ביטוי בהסכם עצמו, אם זה כל כך חשוב.
ניצן הורוביץ: את הועדה אבל צריך לכנס וזה שהיא לא התכנסה כל כך הרבה זמן זה לא בסדר.
ניצן הורוביץ: אנחנו רשמנו לעצמנו שעוד שבועיים הועדה הזאת אמורה, טוב, אני אתייחס לזה בהודעת הסיכום.
תהילה לוגר-פרימן: ...
תהילה לוגר-פרימן: לעסוק בעניינים ...
תהילה לוגר-פרימן: אבל אני חושבת שזה מבטא את זה שבעצם מה שמעניין, בסופו של דבר, ה – 26 כן או לא.
תהילה לוגר-פרימן: ככה זה נראה.
תהילה לוגר-פרימן: עכשיו, רשות ההגירה.
ניצן הורוביץ: את יכולה, יש מספר חדש כבר ששמענו אותו היום, אז אפשר.
תהילה לוגר-פרימן: 24 - - -
ניצן הורוביץ: זה אני חושב המספר.
תהילה לוגר-פרימן: לגבי האיסור של ההסכם שכאמור הוא רק בנוגע למכסה – הרשות מיישמת את ההסכם אחד לאחד והרשות דאגה שבכל רגע נתון השנה לא תהיה הגבלה על הבאת עובדים.
תהילה לוגר-פרימן: לא הקפאה לזמנים מסויימים של איזון תיקים, ולא הגבלה לארץ המוצא.
תהילה לוגר-פרימן: שום הגבלה בכל רגע נתון.
תהילה לוגר-פרימן: זאת אומרת, כל חקלאי שרצה לממש בכל רגע נתון את המכסה שלו יכול היה לעשות זאת.
תהילה לוגר-פרימן: אכן, אנחנו עומדים בסוף שנת 2011 עם כמעט 26 אלף, שאמורות להגיע.
תהילה לוגר-פרימן: זאת אומרת, אנחנו נתחיל את שנת 2012 כשהמכסה היא 24,400, עם 26.
תהילה לוגר-פרימן: זאת אומרת שזה פעם ראשונה שהרשות כל כך הולכת לקראת החקלאים וכל כך לא מטילה מגבלות וכל כך מיישמת את ההסכם אחד לאחד.
חיים חבלין: אתם לא הבעיה.
חיים חבלין: אתם חלק מהפתרון.
תהילה לוגר-פרימן: יש לי עוד שתי נקודות.
ניצן הורוביץ: אז ממש בנקודות.
תהילה לוגר-פרימן: נציג החקלאים הודה פה בפה מלא שהעסקה של עובדים זרים היא פוגענית.
אברהם מיכאלי: מי אמר את זה?
ניצן הורוביץ: לא, לא, אני לא חושב שזה נאמר.
אליהו כהן מוגרבי: לא נאמר.
אליהו כהן מוגרבי: המילה לא נאמרה.
תהילה לוגר-פרימן: אז אני חושבת שבמצב כזה, או אמירה כזאת שקשה להעסיק עובדים ישראלים כי הם צריכים לצאת בשעה 3, ההתייחסות הזאת היא, זאת אומרת, ברור שעדיף להעסיק עובדים זרים שהם איזה שהוא כלי חפץ, ככה זה נשמע.
תהילה לוגר-פרימן: עכשיו, המדינה עושה הכל בשביל לעודד תעסוקת ישראלים, אבל כל זמן שהחקלאים יכולים להעסיק עובדים זרים וגם שמענו את זה מישראל, בצורה שהיא, לא נכנה אותה פה בשמות.
תהילה לוגר-פרימן: אז זאת התוצאה.
תהילה לוגר-פרימן: ברור שלא ייכנסו ישראלים חדשים.
חיים חבלין: מה קורה.
ניצן הורוביץ: מאה אחוז, אני מודה לך.
חיים חבלין: עם ה – IOM והתוכנה.
ניצן הורוביץ: רגע, לא, לא, סליחה, סליחה, אני מסכם את העניין.
חיים חבלין: אני באתי לדיון לשמוע מה קורה.
ניצן הורוביץ: אני מסכם את הדיון.
חיים חבלין: נסעתי 3 שעות.
ניצן הורוביץ: קודם כל, טוב שבאת וחשוב שאמרת מה שאמרת, אבל אני כבר אומר מראש, אנחנו לא, זה לא סוף הסיפור, רחוק מזה.
ניצן הורוביץ: תיראו, אני רוצה להגיד לכם ככה: קודם כל הועדה הזאת מברכת, שיהיה ברור, על כל אמצעי שהמדינה נוקטת כדי לצמצם את מספר העובדים הזרים ולהרחיב שילוב של עובדים ישראלים בענפים שהם עתירי עובדים זרים וידיים עובדות.
ניצן הורוביץ: זאת המדיניות של הממשלה והמדיניות הזאת מקובלת על הועדה הזאת ואני חושב שגם מקובלת על רוב גדול מאד של אזרחי ישראל, בטח לנוכח הדיון הציבורי שמתקיים עכשיו.
ניצן הורוביץ: דבר שני – אנחנו קוראים לממשלה, גם לנוכח הדברים ששמענו כאן, להרחיב את העידוד למיכון ותיעוש בענפי החקלאות והבניין כדי לייעל ולשפר את הייצור והתפוקה של הענפים האלה, ולתת לזה את המשאבים הנדרשים ולתמוך בהכשרה מקצועית מתאימה.
ניצן הורוביץ: כי גם למיכון ותיעוש יש צורך בהכשרה מקצועית של עובדים שמתאימים למיכון הזה שרוצים להכניס.
ניצן הורוביץ: אנחנו קוראים לבחון באמצעות פיילוט, באזור מסוים, את מימוש החובה של מעסיק שמעוניין בהיתר להעסקת עובד זר, לפנות לשירות התעסוקה בטרם קבלת ההיתר.
ניצן הורוביץ: זה לא אומר שמראש פוסלים את האפשרות שהוא יקבל עובד זר, אבל לפחות לבדוק את האפשרות, בפיילוט, דרך לשכת התעסוקה, כפי ששמענו כאן, את האפשרות לשלב עובד ישראלי.
ניצן הורוביץ: כי אנחנו אומרים שהצעת עבודה שמוצעת לעובד זר, שאנחנו מציעים אותה לעובד ישראלי, במיוחד באזורים שבהם יש אבטלה בקרב פועלים בענף מסוים, כן עשויה לתרום, לדעתנו, להעסקת, או לעידוד העסקה של פועלים ישראלים מובטלים ואנחנו קוראים למשרדי הממשלה הרלוונטיים לשבת עם נציגי העובדים המובטלים בחקלאות ויש נציגים למובטלים בחקלאות, ישראלים כמובן, לגבש איתם את האמצעים שיאפשרו לשלב אותם בענף.
ניצן הורוביץ: בעניין משרד התמ"ת – אנחנו משבחים את משרד התמ"ת על הפרוייקט המוצלח שהוא מוביל לשילוב עובדים ישראלים בתחום הבניה, ואנחנו נראה אותו מקרוב בעוד שבועיים בסיור מיוחד שאנחנו עושים כדי לראות את הדברים ולדבר עם העובדים שעוברים את ההכשרה שבהם הרבה חיילים משוחררים.
ניצן הורוביץ: אנחנו קוראים לך, מוטי, להרחיב את המאמץ.
ניצן הורוביץ: אני במיוחד שאלתי לגבי הדרום והאוכלוסייה הבדואית במחשבה לטווח טיפה יותר טווח ביניים על עיר הבה"דים.
ניצן הורוביץ: משום שזה פרוייקט בינוי מאד גדול ואנחנו חושבים שאסור לפספס את ההזדמנות לשלב בבניית עיר הבה"דים כמה שיותר עובדים ישראלים, במיוחד באזור, שכמו שאתה יודע, אין שם יותר מידי אפשרויות תעסוקה בדרום הארץ.
ניצן הורוביץ: אנחנו קוראים בכלל לממשלה וזה מה שנעשה פה בועדה הזאת, אני בכל אופן מתכוון לעשות את זה, להשקיע את ההשקעה הנדרשת כדי לבטל חסמים שמונעים העסקת עובדים ישראלים.
ניצן הורוביץ: זה יותר הכשרה בענף הבניין, הסעות והתחשבות מהסוג הזה.
ניצן הורוביץ: למשל נושא של מעונות יום בענף החקלאות.
ניצן הורוביץ: כל מיני נושאים שיאפשרו להכניס עובדים ישראלים, כי להם אנחנו צריכים לדאוג בראש ובראשונה.
ניצן הורוביץ: עכשיו, הועדה הזאת רושמת לפניה את הטענה שהשמיעו כאן אבשלום וילן ושי חרמש על כך שועדת המתווה, ועדת הארבעה, לא התכנסה כבר יותר משנה כדי לדון בנושא.
ניצן הורוביץ: זה לא מקובל.
ניצן הורוביץ: בין היתר לדון בנושא של עובדים עונתיים ואנחנו רשמנו לעצמנו שהועדה אמורה להתכנס תוך שבועיים.
ניצן הורוביץ: נעקוב אחרי העניין.
ניצן הורוביץ: הועדה גם תקיים ישיבה מיוחדת על החקלאות יחד עם כל המשרדים וראשיהם, כולל משרד האוצר, אבל עם דגש על ראשי משרד החקלאות ואני אפנה בעניין לשרה עצמה ואני אתאם את זה איתה.
ניצן הורוביץ: אני אומר לכם, חברים, אנחנו מזמינים את נציגי הממשלה ובדרך כלל העניין הזה מתנהל כפי שצריך.
ניצן הורוביץ: אבל אם יש משרד שמתעלם מההזמנה, כמו היום משרד האוצר, אנחנו נוציא זימון.
ניצן הורוביץ: נוציא זימון ונחייב את האנשים להגיע שמית.
ניצן הורוביץ: אז אני מקווה שבישיבה הבאה הדברים האלה יתנהלו בצורה יותר תקינה.
ניצן הורוביץ: אני מודה לכל מי שבא.
ניצן הורוביץ: שוב אני אומר לחיים, לאברהם ולכל החברים האחרים מהערבה ומקומות אחרים: הועדה הזאת, אנחנו ואני אומר את זה בכל דיון בנושאים גם אחרים, נושאים לא פשוטים, אנחנו, אני לא רואה את עצמנו כאן כעומדים משני צידי מתרס.
ניצן הורוביץ: אנחנו רוצים שתהיה חקלאות טובה במדינת ישראל.
ניצן הורוביץ: אנחנו רוצים שחקלאים שיש להם משקים יתפרנסו בכבוד הם ומשפחותיהם ובהחלט יעשו חיל ויראו ברכה בעמלם.
ניצן הורוביץ: אנחנו רוצים לעזור להם.
ניצן הורוביץ: התמונה שעומדת לנגד עינינו היא תמונה רחבה, ובתמונה הזאת אנחנו רואים עוד גורמים שהם, למשל, עובדים ישראלים שאין להם עבודה וגם להם אנחנו רוצים לעזור וגם אותם אנחנו רוצים לשלב, אם זה בחקלאות, אם זה במסעדות, אם זה בבנייה, אם זה בסיעוד ואם זה בשלל תחומים אחרים כי גם, אנחנו חייבים בדין וחשבון גם להם.
ניצן הורוביץ: גם הם ישראלים.
ניצן הורוביץ: גם אותם אנחנו רוצים.
שלמה יפרח: מה עם דאגה לצעירים?
ניצן הורוביץ: וצעירים וחיילים משוחררים.
שלמה יפרח: לא, אבל אני אומר יותר דירות צריך יותר עובדים.
ניצן הורוביץ: ולכן, כפי שאני אומר לכולם: תיראו בועדה הזאת מקום שאתם יכולים להיעזר בו ואני אומר לכם: תביאו לידיעתנו נושאים שמציקים לכם ואנחנו נעלה אותם ונחייב את משרדי הממשלה להתייחס.
ניצן הורוביץ: תודה רבה לכולם.
ניצן הורוביץ: ושיהיה יום טוב.
ניצן הורוביץ: צהרים טובים, ברוכים הבאים לוועדה לבחינת בעיות העובדים הזרים.
ניצן הורוביץ: אנחנו היום בישיבה מיוחדת, פחות או יותר.
ניצן הורוביץ: לא ישיבה מהסוג שאנחנו מקיימים כל שבוע על סוגיה ספציפית, נקודתית, אלא הניסיון שלנו היום הוא להציג את העניין באופן כולל, על בסיס מחקר שעשתה מחלקת המחקר של הכנסת, ומי שכתב הוא ד"ר גלעד נתן, שתיכף יציג לכם את הנתונים השונים.
ניצן הורוביץ: הדיון הציבורי באוכלוסייה הזאת של הזרים, או של הלא ישראלים, שנמצאים בישראל, הוא לרוב דיון לא מדעי.
ניצן הורוביץ: אולי בגלל זה אנחנו היום בחדר ועדת המדע כדי לנסות ולעשות את זה בצורה יותר מעמיקה.