GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם הראובני: זה אסור?
אברהם הראובני: אף אחד לא נותן לי תשובה.
אברהם הראובני: וכל 5 דקות משהו אחר.
אברהם הראובני: זה כל 5 דקות משהו אחר.
אברהם הראובני: תיראי, אני מוכרח להודות, אני מוכרח להודות, גיליתי במקרה את דוד מאיר, זהב של בן אדם, עונה, באמת תענוג לשמוע אותו.
אברהם הראובני: אבל ממנו נודעו לי דברים שבכלל לא ידעתי על קיומם.
אברהם הראובני: לדוגמא: אם תאילנדי עובד שעתיים בשבת, הוא צריך לקבל את השעתיים האלה ביום אחר.
אברהם הראובני: זה דברים שלא ידעתי.
אברהם הראובני: עכשיו, אני מבטיח לך שזה לא כתוב באתר האינטרנט שלך.
עידית ליבוביץ: זה הכל בחוק.
עידית ליבוביץ: חוק שעות עבודה ומנוחה.
ניצן הורוביץ: רגע, רגע, חבר'ה, סליחה שניה, לא להתפרץ.
ניצן הורוביץ: אני אתן לכל אחד זכות דיבור.
ניצן הורוביץ: אל תתפרצו לדבריו.
ניצן הורוביץ: בבקשה תסיים.
אברהם הראובני: מה שאני מבקש בעצם לדעת, אדם שאני יכול לפנות אליו בכל שאלה שיש לי פשוט כדי, כל המטרה שלי להדריך חקלאים מה לעשות.
אברהם הראובני: זהו
ניצן הורוביץ: סיימת?
אברהם הראובני: כן.
ניצן הורוביץ: עכשיו לפי התור.
ניצן הורוביץ: את רוצה להגיב?
איריס מעיין: כן.
איריס מעיין: התשובה שלי היא מאד פשוטה.
איריס מעיין: לי יש אתר אינטרנט ייעודי, מתורגם ל – 11 שפות.
איריס מעיין: בימים אלה עולה לאוויר ב – 11 שפות.
איריס מעיין: עכשיו, באתר האינטרנט הזה יש כמויות רבות מאד של אינפורמציה.
איריס מעיין: איך מגיעים לאתר האינטרנט הזה?
איריס מעיין: אתה נכנס לאתר של התמ"ת, אתה הולך ל - עובדים ומעסיקים.
איריס מעיין: וב – עובדים ומעסיקים אתה מגיע לנושא שנקרא: ממונה על זכויות עובדים זרים בעבודה, משום שזה התחום שבו אתה מתעניין, זכויות של עובדים זרים.
איריס מעיין: אז אתה לוחץ על הכפתור ונפתח לך אתר האינטרנט שלי, כיום הוא בעברית וממש בימים הקרובים, אני מקווה, הוא יהיה בשפות, כולל תאילנדית ושפות של העובדים שלכם.
איריס מעיין: גם שפות אחרות של עובדים שעובדים בחקלאות.
איריס מעיין: עכשיו ככה: באתר האינטרנט הזה יש גם מספר טלפון, גם מספר פקס.
איריס מעיין: גם כפתור ייעודי שנקרא: צרו קשר, שמכניס אותך ישירות לתא המייל שלי.
ניצן הורוביץ: ולטלפון הזה כשמתקשרים מישהו עונה?
איריס מעיין: עונה.
ניצן הורוביץ: את עונה?
איריס מעיין: אפשר להשאיר הודעות.
איריס מעיין: אם אני לא נמצאת כרגע על הכיסא, אני אוספת את ההודעות ועונה.
איריס מעיין: ויעידו ציבור רחב של משתמשים באתר הזה וכמות אדירה של כניסות לאתר הזה.
איריס מעיין: יכול להיות, אני לא זוכרת בדיוק את הניסוחים על דקויותיהם של הדברים שקשורים באתר הזה.
איריס מעיין: יש מסמך שנקרא: זכותון.
איריס מעיין: שזה ריכוז של הזכויות של העובדים הזרים, כאשר בזכותון הזה אני נותנת את התמונה הכללית, וגם אם יש איזה שהוא תיאור ייחודי לתחום עיסוק מסוים כמו חקלאות, כמו סיעוד, כמו בניין, אז זה צבוע בצבע של התחום: חקלאות זה בחום, לצורך העניין ואז אתה קורא על סידור מיוחד.
איריס מעיין: עכשיו, אם אני צריכה להפנות מישהו לנוהל עבודה בחקלאות שנמצא באתר של רשות ההגירה, אז יש לך קישור.
איריס מעיין: אתה יכול ללחוץ על הקישור, וזה מפנה אותך ישר למקום הרלוונטי באתר של רשות ההגירה.
איריס מעיין: בנוסף, באתר האינטרנט הזה יש כפתור אחר שנקרא: חקיקה.
איריס מעיין: ושם יש רשימת חוקים רלוונטיים למעסיקים.
איריס מעיין: אז יש לך את כל הדרכים לקבל את האינפורמציה, ועל האינפורמציה שאתה מקבל גם, אם יש לך שאלות נוספות, או הערות, ב – א' או ב – ע' ליצור איתי קשר בכל ערוץ אפשרי ותקבל ממני את כל מה שאני יכולה לתת לך, כי אני הגורם הייעודי, אותו, בדיוק, גורם שאתה מחפש ואני שמחה שנפגשנו מסביב לשולחן הזה כדי שאני אוכל לספר לך את זאת.
איריס מעיין: אני הגורם הייעודי שנותן לך את אותו שירות.
איריס מעיין: זה בדיוק השירות שהממשלה רוצה לתת לך, להסביר לך.
איריס מעיין: אתה המעסיק הנורמטיבי בחקלאות, מהם הסטנדרטים שצריך לעמוד בהם כמעסיק נורמטיבי בחקלאות.
איריס מעיין: אני אדע גם להפנות אותך לא רק לנורמות העסקה מתחום דיני עבודה, שהם בסמכות שלי, של משרד התמ"ת, אני אדע גם להפנות אותך לאינפורמציה נוספת שקשורה לנהלים רבים מאד, כמו שאתה אומר שאתה צריך למלא כבעל היתר להעסיק עובד זר בחקלאות, שנמצא, מידע שנמצא ברשות ההגירה.
ניצן הורוביץ: לי יש שאלה: תיראי, הנקודה כאן שעולה שלא כל מעסיק הוא איזה חברה גדולה שיש לה יועצים משפטיים ומנהלי כוח אדם.
ניצן הורוביץ: לפעמים זה אדם בודד בעל משק, או איזה חקלאי, או מישהו כזה, שמעסיק 2, 3 עובדים, לצורך העניין ולא תמיד בקיא בכל ההליכים והמונחים.
ניצן הורוביץ: השאלה האם הדברים כאן מנוסחים בצורה כזאת שגם אדם, בוא נגיד, הדיוט, יכול להבין, לא מומחה.
ניצן הורוביץ: זאת אומרת, זאת השאלה, כי זה אמור להיות, זה מה שבעצם האדון שואל.
איריס מעיין: תשובה לשאלה שלך היא כזאת: קודם כל, בענפים מסויימים האמירה שלך היא לא מדויקת.
איריס מעיין: גם בענף החקלאות היא, קשה למצוא מעסיקים בענף החקלאות שהם לא מעסיקים מקצועיים, במירכאות כפולות, כי הם מקבלים ייעוץ כזה או אחר.
ניצן הורוביץ: אני מכיר אישית.
אברהם הראובני: לא, לא, אולי נעשה לך סיור בחקלאות.
ניצן הורוביץ: אני מכיר אישית חקלאים.
איריס מעיין: בסדר, גם אם אין, גם בענפים אחרים, כמו למשל, שבהם יש הרבה פחות מעסיקים מקצועיים, מעסיקים של מבקשי המקלט, שהם כל אדם מהרחוב.
איריס מעיין: המעסיקים הסיעודיים שהם נחשבים למעסיקים לא מקצועיים.
איריס מעיין: אני מזמינה את כולם כל הזמן, גם את אדוני, להיכנס לאתר האינטרנט שלי.
ניצן הורוביץ: הנה, אני בדיוק באתר,
איריס מעיין: להיכנס לזכותון, לקרוא אותו.
איריס מעיין: אני ניסיתי להנגיש את המידע בשפה הכי ברורה, פשוטה, לפי סדר העניינים שקשורים בהעסקה.
איריס מעיין: ניסיתי לעשות את זה בצורה הכי ברורה.
איריס מעיין: אני אשמח לקבל הערות ב – א' וב – ע' של הציבור ולהפנים אותם ולהטמיע אותם ככל שהדבר ייראה לי נכון וזה אני עושה כל הזמן.
ניצן הורוביץ: איפה למשל באתר, נגיד יש איזה שהיא רשימה של החובות שמוטלות על המעסיק מבחינת דברים שהוא צריך להפריש לעובד.
ניצן הורוביץ: איפה זה באתר?
ניצן הורוביץ: תחת מה?
איריס מעיין: תראה, כשמעסיק מכין, קודם כל, כשמדברים איתי מעסיקים, אני נאלצת פעמים רבות להגיד להם שלהיות מעסיק זה לא דבר פשוט.
איריס מעיין: יש, כשאתה ואני חולים, אני מדמה להם את ההדמיה הבאה, אני אומרת להם: כשאני חולה אני לא מתקשרת ל, אני מתארת לו את הסימפטומים ואומרת לו: עכשיו , איזה תרופה לרשום לעצמי?
איריס מעיין: כי יפנה אותי לאדם המקצועי שלמד את זאת.
איריס מעיין: ככה אותו דבר מעסיק.
איריס מעיין: כשאתה מעסיק אדם, אתה לא יושב על השולחן שלך, אני אומרת לגברת שמתקשרת אלי: את עובדת באיזה משרד, המעסיק שלך יושב ומכין לך תלוש שכר?
איריס מעיין: לא.
איריס מעיין: הוא הולך לחשב שכר, שזה אדם שזה מקצועו, זאת הכשרתו.
אברהם הראובני: גם הם לא מבינים.
אברהם הראובני: בואי, שלא תתבלבלי.
איריס מעיין: וחשב השכר מכין את תלוש השכר.
איריס מעיין: אני, , לצורך העניין, בתחום הרפואי.
איריס מעיין: אני משרד התמ"ת בתחום דיני עבודה.
איריס מעיין: אני יכולה להנגיש לך את החוקים.
איריס מעיין: להנגיש לך את המידע.
איריס מעיין: שתדעי באיזה זירה את נמצאת, שלא עובדים עליך בגדול, או משהו כזה.
איריס מעיין: אבל מזה לרדת לרזולוציה של להכין בעצמך תלוש שכר לעובד שלך, זה יהיה יותר מסובך.
ניצן הורוביץ: קודם כל, אפשר לנסות, זה לא מפחית מהאחריות לגשת לאיש מקצוע כשצריך, או למומחה, כן לתת איזה שהוא בסיס שיובן לכל אדם.
ניצן הורוביץ: זה אני אומר לך.
איריס מעיין: זה קיים.
ניצן הורוביץ: אז זהו, שאני ככה מסתכל.
איריס מעיין: אבל זהו, אז עכשיו, כי השאלה שלך מעידה על הקושי הרב בעניין הזה.
איריס מעיין: למה?
איריס מעיין: משום שאתה אומר: הפרשות.
איריס מעיין: מה זה הפרשות?
איריס מעיין: חלק מההפרשות,
ניצן הורוביץ: אני אמרתי לדוגמה: אדם רוצה לדעת.
איריס מעיין: כי זה כתוב.
איריס מעיין: זה בדיוק השאלה שלך, והנה התשובה: חלק מההפרשות הם הפרשות שמתבצעות אגב תשלום השכר.
איריס מעיין: אז כשכתוב, בפרק שמדבר על שכר מגיע, אז כתוב: "חלק מהשכר ניתן לשלם בתמורה במזון ובמשקאות".
ניצן הורוביץ: איפה הפרק על השכר המגיע?
איריס מעיין: כתוב בפרק 2.
קריאה: 2.3, 2.4.
איריס מעיין: לא, זה הניכויים.
ניצן הורוביץ: זה שכר המינימום?
איריס מעיין: תעבור לסעיף 2.2 אתה תראה את השכר.
איריס מעיין: תעלה ל – 2.2.
איריס מעיין: כאן אתה אמור לראות שחלק מהשכר משולם בתמורת מזון.
איריס מעיין: יש שכר שמשולם המפרעות על חשבון לאורך התקופה ולא בסוף התקופה, כמו למשל שנהוג בתחום הסיעוד.
איריס מעיין: הדברים האלה מפורטים.
איריס מעיין: אחר כך יש סעיף שמדבר על ניכויים משכר.
איריס מעיין: מדובר שם על ניכויי חובה לביטוח הלאומי ולמס הכנסה.
ניצן הורוביץ: אני רואה.
איריס מעיין: מדובר שם על ניכויי רשות.
איריס מעיין: והדברים מופיעים.
איריס מעיין: אז האדם קורא את זה ויודע שאלה הניכויים המותרים, וכך משלמים שכר.
איריס מעיין: אבל הוא לא יודע לשבת ולהכין תלוש שכר לעובד שלו.
איריס מעיין: זה מאד מתסכל חלק מהמעסיקים.
ניצן הורוביץ: סיימת גבירתי?
איריס מעיין: תשובה לך, כן.
אברהם הראובני: אני רוצה להגיד משהו.
אברהם הראובני: שני דברים.
אברהם הראובני: אני מבקש, מה שאני אומר עכשיו שלא יירשם בפרוטוקול.
אברהם הראובני: אני לא כזה גאון.
אברהם הראובני: אני בפירוש אומר, ואני רחוק מלהיות גאון, אבל לא מעט רואי חשבון שואלים אותי איך עושים תלוש שכר, יען כי הם לא בדיוק יודעים איך עושים תלוש שכר ואני מאחל לכולנו פרומיל מחקלאים שחטפו קנסות עם בתי משפט על זה שרואה חשבון הגיש תלוש שכר לא נכון.
ניצן הורוביץ: טוב, זה אני חייב להעיר לך.
ניצן הורוביץ: זה קשה לי לקבל.
ניצן הורוביץ: קשה לי לקבל.
אברהם הראובני: לא, לא, רגע, שניה, שניה תן לי רק.
אברהם הראובני: מה שאני בא להסביר זה הדברים הרבה יותר מסובכים ממה שנאמר פה, ולכן כל מה שאני מבקש, בוא, אני יודע את זה בשפה שלי, כל מה שאני מבקש שתהיה לי כתובת שאני יכול לדבר.
אברהם הראובני: אני יכול לבוא לאנשים להסביר.
ניצן הורוביץ: אז או.
אברהם הראובני: בעברית פשוטה.
ניצן הורוביץ: קודם כל, קשה לי לקבל שרואה חשבון לא יכול להכין תלוש שכר.
קריאה: הוא מכין.
קריאה: לא שלא מכין.
ניצן הורוביץ: כעו"ד אני אומר לך, קשה לי לקבל שרואה חשבון לא יכול להכין תלוש שכר לעובד זר.
ניצן הורוביץ: לא מקובל.
ניצן הורוביץ: לגבי המענה – פה אני מקבל את דבריך, והיא אמרה, ואתה מוזמן לבחון את הדברים, ואחר כך גם לשלוח לי את ממצאיך לועדה הזאת האם באמת אתם מקבלים מענה, לא מקבלים מענה, מקבלים תשובות, לא מקבלים תשובות.
ניצן הורוביץ: אבל לגבי עצם היכולת של איש מקצוע, לצורך העניין, רואה חשבון, או אפילו מנהל חשבונות, להכין תלוש שכר לעובד זר – זאת לא צריכה להיות בעיה.
ניצן הורוביץ: באמת, זה קצת מוגזם.
ניצן הורוביץ: פה הגזמת.
אברהם הראובני: אתה מרשה לי שני מקרים?
אברהם הראובני: רואה חשבון רשם כל חודש 30 שקל ביטוח בריאות.
אברהם הראובני: לא נכון.
אברהם הראובני: חקלאי חטף 30 אלף שקל.
אברהם הראובני: 2 – ישנו הסיפור של 26 ימי עבודה, או 27, או 25.
אברהם הראובני: רואה חשבון אמר:
אברהם הראובני: אצלי הוא עובד חודשי.
אברהם הראובני: החקלאי חטף 30 אלף קנס.
אברהם הראובני: הלכו לבית המשפט, חטף 50 אלף קנס.
אברהם הראובני: וזה רואה חשבון.
ניצן הורוביץ: שניה, מי עוד לא קיבל רשות דיבור?
ניצן הורוביץ: בבקשה, נטע.
נטע רוזנטל: נטע, מקו לעובד.
נטע רוזנטל: אני רוצה להחזיר את הדיון להתחלה שלו.
נטע רוזנטל: נתעלם לרגע מהעובדה שאני מדברת עם חקלאים שאומרים לי שהם לראשונה שומעים ממני שהם צריכים לשלם פיצויי פיטורין, או הבראה, או פדיון ימי חופשה.
נטע רוזנטל: נחזור רגע לעובדה שחקלאים פשוט מזייפים תלושי שכר, לא כי הם לא יודעים, הם יודעים.
נטע רוזנטל: אבל ברגע שפקחי התמ"ת מגיעים אליהם על מנת לבדוק, כביכול כל הרישומים הם כדין, למרות שפועל זה לא מה שהעובדים מקבלים, וזה לא השעות שהעובדים בפועל רושמים.
נטע רוזנטל: כי העובדים רושמים את השעות, והעובדים מגיעים אלי ומראים לי את זה.
נטע רוזנטל: אז אני עוד הפעם חוזרת למטרת הדיון, והיא שלפעמים הבעיה היא לא בידע.
נטע רוזנטל: לפעמים הבעיה היא גם בידע.
נטע רוזנטל: אבל ברוב הפעמים שאני נתקלת בהם, מתוקף עבודתי בקו לעובד, הבעיה היא ה"כסת"ח" שעושים אחר כך.
נטע רוזנטל: הבעיה היא שיודעים שגם אם יבוא פקח של משרד התמ"ת שנה אחר כך, מכיוון שאין מה לעשות, כשיש 4 פקחים זה מה שקורה, מגיעים שנה אחר כך, לא תהיה לו שום דרך לחקור.
נטע רוזנטל: יראו לו תלוש שכר, העובד ייעלם, העובד גורש, העובד עבר מעסיק, לא יהיה שום דרך לחקור את זה.
נטע רוזנטל: זאת, כמו שאני הבנתי, מטרת הדיון פה מלכתחילה.
דניאל אברהם: אני אברהם דניאל, מזכיר איגוד מגדלי הפרחים, חבר איגוד לשכות המסחר תל אביב.
דניאל אברהם: אני קודם כל הייתי שמח, ללא קשר לדיון הזה, שיהיה פעם דיון מה הזכויות של המעסיק בחקלאות?
דניאל אברהם: כי מעולם לא התקיים על זה דיון ולא יעלה על הדעת שלמעסיק אין שום זכות.
דניאל אברהם: זה אחד.
דניאל אברהם: דבר שני – אני רוצה לתת לכם טיפה חשיבה מכיוון אחר.
דניאל אברהם: אנחנו דנים כל הזמן כמה פקחים יהיו, כמה זה, בוא נשים את התמונה על השולחן בצורה חדה וברורה.
דניאל אברהם: איך קורא לזה חיים הכט?
דניאל אברהם: קומבינות.
דניאל אברהם: החקלאי נאלץ לעשות קומבינות.
דניאל אברהם: בוא נדבר בעברית הכי פתוח שיכול להיות.
דניאל אברהם: אני שומע שיש תלונות שהוא מעסיק שעות מעבר לחוק.
דניאל אברהם: נכון?
דניאל אברהם: אני שומע תלונות שהוא לא משלם שכר.
דניאל אברהם: תלונות הוא לא יודע על הבראה.
דניאל אברהם: כרגע עלו על השולחן.
דניאל אברהם: אם אנחנו נלך טיפה לדוגמא שאנחנו מדברים ושמדברים על גביית מסים, אז ככל שמעלים את גובה המס, מגיע לאוצר המדינה פחות.
דניאל אברהם: זאת אומרת, שאזרח, בוא נקרא את זה פשוט, מרמה את המדינה, משלם פחות.
דניאל אברהם: זה התוצאה.
דניאל אברהם: עכשיו, בוא נלך לחקלאי.
דניאל אברהם: אי אפשר לדרוש מהחקלאי את הכל.
דניאל אברהם: מס מעסיקים, פחות עובדים, אגרות, מסים.
דניאל אברהם: אתם מכבידים עליו יתר על המידה.
דניאל אברהם: האם אתם מצפים, את תצחקי, אבל אני מדבר.
נטע רוזנטל: אני קו לעובד, אני לא הממשלה.
דניאל אברהם: אני מכיר את קו לעובד.
דניאל אברהם: לא יעלה על הדעת שכל ההכבדות האלה יהיו והחקלאי יוכל לעמוד בזה.
דניאל אברהם: החקלאי הוא חוליה חלשה.
דניאל אברהם: אין לי ספק בכך.
דניאל אברהם: אם אני אקח גם את המגזר העסקי ואני חבר איגוד לשכות המסחר ויש היום 5,000 עסקים שם ואני יכול להגיד לכם שמדברים על להעלות את שכר המינימום, הם כבר אומרים: אני צריך להצטמצם ולפטר עובדים.
דניאל אברהם: אז אני רוצה שתתנו טיפה חשיבה מה מרגיש אותו חקלאי, איך הוא יכול לעמוד בנטל?
דניאל אברהם: אין לי ספק ואני אומר את זה פה לפרוטוקול בלי בושה, קומבינות יהיו.
דניאל אברהם: איך אמרת?
דניאל אברהם: מזייפים, לא מזייפים.
דניאל אברהם: גורמים לו לכך.
דניאל אברהם: אתם לא יעלה על הדעת, אתם לא יכולים להעמיס על אותו חקלאי, כמו קח את החמור, תשים 100 קילו - הולך.
דניאל אברהם: 150 – מושך.
דניאל אברהם: 200 קילו – נופל ומת.
דניאל אברהם: בכלל כולו 5,000 חקלאים נשארו במדינה הזאת, שלא תתבלבלו.
דניאל אברהם: ה – 5,000 חקלאים האלה, צריך לראות איך לעזור להם להתרומם ואיך לשלם.
דניאל אברהם: אני לא נגד לשלם, אני בעד לשלם.
דניאל אברהם: אני נתתי, הייתי נתבע, קו לעובד תבע אותי כאיגוד מגדלי הפרחים, עוד בתקופתו של אריק שרון, מה שנקרא: כבילת העובד למעסיק.
דניאל אברהם: אני הלכתי, נתתי תצהיר כנתבע לטובת אותה תביעה.
דניאל אברהם: אז אני מכיר בזה, אין לי ספק שמגיע לעובד כל הזכויות.
דניאל אברהם: הם לא עבדים של אף אחד ומגיע להם, ללא ספק.
דניאל אברהם: דרך אגב, גם מגיע לתושבי מדינת ישראל שחלק מהם הממשלה מקפחת.
ניצן הורוביץ: מישהו כאן עוד רוצה את רשות הדיבור מבין המוזמנים האחרים?
ניצן הורוביץ: אני פשוט רוצה לוודא שכל אחד שמעוניין מקבל רשות דיבור.
ניצן הורוביץ: גבירתי מאיפה?
קריאה: משרד הפנים.
ניצן הורוביץ: את מעוניינת להתייחס?
קריאה: לא, אני חושבת שהדברים נאמרו.
קריאה: אנחנו ביחד.
ניצן הורוביץ: ממשרד הפנים?
ענת שמעוני: אני עורכת שמעוני.
ניצן הורוביץ: כן, ואת באותה?
ענת שמעוני: כן.
ניצן הורוביץ: עוד מישהו כאן?
ניצן הורוביץ: או.קיי.
עידית ליבוביץ: אני רוצה לחזור לתחילת הדיון.
עידית ליבוביץ: אני לא יודעת, כאילו, כולם הגיבו לזה די בנונשלט שיושב פה מעסיק ואומר: פתאום אומרים לי שאם הוא עובד שעתיים בשבת, אז הוא צריך שעתיים חופש.
עידית ליבוביץ: כן תלושי שכר, אנחנו מדברים פה על חוקי מגן.
עידית ליבוביץ: ממתי אדם שלא מכיר את החוק, או לא מודע לחוק, יכול לבוא בטענות לאדם אחר?
עידית ליבוביץ: אם אני הייתי גונבת, כי אני לא יודעת שאסור לגנוב, זה היה איזה שהיא הגנה עבורי?
עידית ליבוביץ: הייתי הולכת לבית משפט ואומרת: לא ידעתי שיש חוק כזה, זה היה מגן עלי באיזה שהיא דרך?
עידית ליבוביץ: אם מעסיק לא יודע את החוק ולא מסוגל לשמור על החוק, כי לטענתו לא מכיר אותו, אז שילמד אותו, או שייקח שייעץ לו, אבל אתה לא יכול לעבור על שורה של עבירות ועבירות שנמצאות בחוקי מגן, אנחנו רואים את זה בבתי משפט יום, יום, שאכן המעסיקים אחר כך מורשעים, כמו שנתת בדוגמא של רואי החשבון.
עידית ליבוביץ: אי אפשר לעבור על שורה של עבירות ולהגיד: לא ידעתי.
עידית ליבוביץ: אני לא יודעת שאני צריכה לשלם שכר מינימום, אז שילמתי חצי.
עידית ליבוביץ: לא ידעתי.
עידית ליבוביץ: זה הגנה?
עידית ליבוביץ: זאת אומרת, אני לא מצליחה להבין, אם בחרת להיות מעסיק, ובחרת לקחת עובדים, באיזה שהוא מקום, תחת חסותך, תהיה אחראי לשלם להם את הזכויות על פי חוק.
עידית ליבוביץ: אם אתה לא בטוח אז תיקח מישהו שייעץ לך.
עידית ליבוביץ: אבל אני, אני יכולה להסתכל על זה בעיניים של "קו לעובד", אני לא אפנה למעסיק ואני לא אדרוש בשם העובד איזה שהם זכויות אם לא בדקתי אלף פעם מה אומר החוק ואם הזכויות האלה באמת מגיעות לו.
עידית ליבוביץ: אני לא אעז לעשות דבר כזה.
ניצן הורוביץ: בשביל זה אני רוצה להעיר שזה לא את מולו, או אתה מולה, יש גורם, מה שנקרא: רגולטור ושני האדונים הנכבדים יושבים והדיון שלנו הוא בנושא הרגולציה, לא בנושא התלונות שלך, או בנושא התלונות שלו, אלא במי שאמור לטפל בעניין.
ניצן הורוביץ: את רצית גם?
נטע רוזנטל: כן.
נטע רוזנטל: אני פשוט רציתי לענות שמה שאתה מתאר פה שזה האגרות ומסים, ופחות עובדים, ויותר עובדים.
נטע רוזנטל: הדברים האלה לא אמורים להתגלגל על העובד.
נטע רוזנטל: אני לא אבוא ל"קו לעובד" שזו עמותה ואגיד: אה! הגורם הזה יפסיק לממן, אז אל תשלמו לי עכשיו על השעות.
נטע רוזנטל: זה לא עובד ככה, זה לא אמור ...
נטע רוזנטל: ההתחשבות פה בחקלאים לא אמורה לבוא על חשבון העובדים.
נטע רוזנטל: זה פשוט מאד.
נטע רוזנטל: אין מה לומר מעבר לזה.
נטע רוזנטל: אם יש לכם טענות לגבי גובה האגרות, המסים, התלאות שעובר חקלאי בדרך, שוב, לא אנחנו הכתובת.
נטע רוזנטל: זה לא אמור להוות איזה שהוא טיעון בדיון שאנחנו מקיימים על אכיפה, על הפרה של חוקי העבודה.
ניצן הורוביץ: לא להתחיל עם התנצחויות.
ניצן הורוביץ: תגיב, וזהו.
אברהם הראובני: אני רק רוצה להסביר.
אברהם הראובני: דובר פה, באמת, אני פשוט חשוב לי שהדברים האלה יהיו.
אברהם הראובני: דובר על רישומים של תאילנדים של שעות עבודה, והתאילנדי אמר.
אברהם הראובני: אני נשבע פה על כל אות שאני אומר עכשיו, חקלאי חטף קנס של 45 אלף שקל בכלל על זה שהתאילנדי ריתך.
אברהם הראובני: דרשו ממנו וזה חקלאי עם כרטיס אלקטרוני כזה שהתאילנדים חותמים.
אברהם הראובני: אני בא לחקלאי ואני אומר לו: תשמע, לפני שאתה שולח את זה, תן לי, אני רוצה לראות את זה.
אברהם הראובני: אני מסתכל ואני אומר לו: תשמע, אני לא בודק שעות נוספות.
אברהם הראובני: הוא אומר לי: לא, לא עבדו בכלל שעות נוספות.
אברהם הראובני: אני מסתכל פתאום אני רואה התאילנדי התחיל ב – 5 בבוקר, גמר ב – 3 אחר הצהרים.
אברהם הראובני: אני אומר לו: מה זה אין שעות נוספות?
אברהם הראובני: הוא אומר לי: לא.
אברהם הראובני: הוא מתחיל ב – 7, אבל הוא חותם ב – 5.
אברהם הראובני: אני אומר לו: דחילק, מי יאמין לך עכשיו?
אברהם הראובני: מי יאמין לך בכלל?
אברהם הראובני: ואז אני אומר לו: תשמע, יש לי הצעה.
אברהם הראובני: לך עכשיו, תגיד לתאילנדי שאין דבר כזה.
אברהם הראובני: גמרנו.
אברהם הראובני: מתי שאתה מתחיל לעבוד, אתה חותם.
אברהם הראובני: הוא אומר לי: עשה לי טובה.
אברהם הראובני: לך תגיד לו אתה, כי אותך הם לא מכירים, הם יחשבו שאתה מהמשטרה, או מישהו כזה, איתך הם ינהגו אחרת.
אברהם הראובני: אני אומר לו: מי זה ראש הקבוצה?
אברהם הראובני: שמה הראש קבוצה ידע עברית, נותן לי את הכרטיס.
אברהם הראובני: אני בא לתאילנדי ואני אומר לו: תגיד לי, באיזה שעה התחלת לעבוד היום?
אברהם הראובני: הוא אומר לי: ב – 7.
אברהם הראובני: אני אומר לו: למה חתמת ב – 7, לא, את אותו סיפור.
אברהם הראובני: אז תאילנדים רושמים את השעות, אני יכול לתת לך מאה דוגמאות כאלה.
דניאל אברהם: אין לי ספק, ואני לא חושב שצריך לגלגל את זה לעובד, ואם הבנת אותי לא נכון, אני מצטער על כך.
דניאל אברהם: אני לא אמרתי לגלגל.
דניאל אברהם: אני רק אומר מה התוצאה.
דניאל אברהם: והתוצאה – אף אחד לא יכול להתווכח על תוצאה.
דניאל אברהם: עובדה שיש תלונות בשטח, הנה, כרגע אמרו שיש דו"חות.
דניאל אברהם: אני לא המצאתי את מה שהוא אמר, אבל אני גם חושב שכל נושא אי אפשר לדון בו במקטעים.
דניאל אברהם: אם רוצים לתת עובדים לחקלאות מ – א' ועד ת' הדיון חייב להתקיים בעניין הזה.
דניאל אברהם: אני פונה אליך כיושב ראש, כי כשאתה דן במקטעים, אז כל מקטע הוא צודק.
דניאל אברהם: אני יכול להגיד שהיא לא צודקת?
דניאל אברהם: יש חוק, תקיים את החוק חד וחלק.
דניאל אברהם: אבל צריכים לראות הלכה למעשה מה קורה בשטח וחייבים לשים פעם אחת ולתמיד דיון אמיתי מ – א' ועד ת' בכל הנושא.
דניאל אברהם: אני בטוח פיקוח נצטרך פחות.
ניצן הורוביץ: עכשיו הערות סיכום.
ניצן הורוביץ: ממונה, בבקשה.
איריס מעיין: קודם כל, דבר חשוב שחייבים להבהיר פה.
איריס מעיין: נשאלו מה הזכויות של המעסיקים?
איריס מעיין: צריך לזכור שבעבודה זה חוזה.
איריס מעיין: חוזה עבודה.
איריס מעיין: ובחוזה הזה לכל צד בחוזה יש חובות ויש זכויות.
איריס מעיין: החובה של העובד היא לתת את העבודה.
איריס מעיין: או.קיי?
איריס מעיין: לתת למעסיק שלו את העבודה שלשמה הם נקשרים בהסכם עבודה.
איריס מעיין: החובה של המעסיק היא לשלם לעובד תמורת עבודתו.
איריס מעיין: המעסיק יעשה רווח מהעבודה שהעובד הכניס לעסק וישלם תמורה לעבודה הזאת.
איריס מעיין: זה החוזה בין עובד למעסיק.
איריס מעיין: כך שלמעסיק גם יש זכויות.
איריס מעיין: זה לשאלה שלך.
איריס מעיין: כל מיני תיאורים של סיטואציות שמפרות את ההסכם הזה, אז יש משני הכיוונים וזה בסדר.
איריס מעיין: זה דבר אחד.
איריס מעיין: דבר שני – אנחנו צריכים באמת לשמוע את מה שנאמר כאן וזה דבר שגם קורה אצלי בחדר ואני מזמינה אתכם ליצור איתי קשר לצורך העניין הזה.
איריס מעיין: צריך באמת לזכור שזכויות עובדים בעבודה הם חלק אחד מהסדרה של משק, של משק בכללותו.
איריס מעיין: זאת אומרת, עבודה זה משאב אחד בתוך המשק.
איריס מעיין: למשק הזה יש גם משאב של מסחר ויש גם משאב, יש הרבה משאבים אחרים שצריך לקחת אותם בחשבון.
איריס מעיין: זה נכון שיש המון וקטורים שמשפיעים אחד על השני.
איריס מעיין: אני אגיד עכשיו דבר שיקומם את חברותי מ"קו לעובד".
איריס מעיין: להגיד לחקלאי, או למעסיק כלשהו, שזה לא צריך לבוא על חשבון העובד, יש המון דברים שאנחנו עושים ולומדים את זה בניהול ציבורי ולומדים את זה בקורס לכלכלה: כשאנחנו מנהלים מערכת שלמה, משק שלם, אנחנו למעשה מכניסים משאבים למקום אחד ולוקחים משאבים ממקום אחר ואפילו משנים את הדברים האלה לאורך זמן.
איריס מעיין: זאת אומרת, משק לא קפוא על שמריו.
איריס מעיין: לפעמים אחד מקבל על חשבון האחר ואחד מסבסד את האחר.
איריס מעיין: זה מה שיש.
איריס מעיין: אז לפעמים כן, זה יבוא על חשבון אנשים מסויימים שמכניסים משאבים.
עידית ליבוביץ: פגיעה בזכויות אדם?
איריס מעיין: לא פגיעה בזכויות שלהם.
איריס מעיין: אולי לפעמים זה ייראה כאילו פגיעה, אבל זה צריך להיות כמובן אגב חקיקה.
איריס מעיין: זה הסדרה, זה רגולציה שלמה, אבל הרגולציה הזאת באמת צריכה לקחת בחשבון את כל הוקטורים שמשפיעים ולכן אנחנו צריכים לדעת את זה.
איריס מעיין: אז בגלל זה כישנה הסדרה של תחום מסוים, גם של זכויות עובדים זרים בעבודה, ההסדרה הזאת מתבצעת אגב שיח עם שותפים במשק, תעשיינים.
איריס מעיין: יש לכם את הלובי שלכם, של החקלאים, שידוע כלובי לא חלש במיוחד.
דניאל אברהם: חלש.
דניאל אברהם: היה פעם חזק.
איריס מעיין: אז לכן יש דרכים לעשות את זה, וזה נעשה אגב חקיקה דמוקרטית, אני מנסה להאמין שבמדינה הזאת זה עדיין מתבצע בצורה טובה וככה זה צריך להתבצע.
ניצן הורוביץ: הערת סיכום, נאיף, בבקשה.
נאיף הינו: רציתי להתייחס לדבריה של עו"ד איריס לגבי ההפרדה של התמ"ת והרשות.
נאיף הינו: אני אומר דבר פשוט, הרי עובד זר לא יגיע לא אלי ולא לאף גוף אכיפה, גם לא לידידי חזי להתלונן.
נאיף הינו: הוא יגיע אליה, יגיע ל"קו לעובד" ומשם אנחנו.
ניצן הורוביץ: אז הם מעבירים לכם את התלונות.
נאיף הינו: אז אמרתי, גם אם נקבל הסמכה זה לא ישנה שום מצב, כי הייתי בתמ"ת ואף אחד לא הגיע אלי.
נאיף הינו: הייתי אני 18 שנה בתמ"ת, הייתי ביחידת הסמך לעובדים זרים, באכיפה בעובדים זרים 18 שנה.
ניצן הורוביץ: אתה מודע לבעייתיות.
ניצן הורוביץ: זה לא פשוט.
נאיף הינו: 6 שנים, אף אחד לא הגיע אלי.
איריס מעיין: היה לך גם כובע של הסדרה.
נאיף הינו: יש כובע כרגע של ממונה על זכויות העובדים בתמ"ת.
נאיף הינו: מוקם גם ממונה לזכויות עובדים ברשות.
נאיף הינו: יש את "קו לעובד", יש גופים אחרים שמטפלים.
נאיף הינו: העובדים יגיעו לשם.
ניצן הורוביץ: אני אקריא את הודעת הסיכום של הועדה, אלא אם כן יש עוד מישהו שרוצה להתייחס.
ניצן הורוביץ: אני אומר את ההודעה הזאת כנספח לדו"ח של המרכז למידע ומחקר שאתם מוזמנים לעיין, ואני חושב שהוא חשוב.
ניצן הורוביץ: אני אומר גם לנציגי הממשלה, המעסיקים, הארגונים וכל מי שנמצא כאן.
ניצן הורוביץ: הדו"ח הזה הוא חשוב.
ניצן הורוביץ: מי שהכין אותו, ד"ר גלעד נתן, היועץ המקצועי של הועדה פשוט היום חולה, אז אני מדגיש את הדברים.
ניצן הורוביץ: אז ככה חברות וחברים: "בדיון של ועדת עובדים זרים נחשפה תמונת מצב עגומה על מצב הפיקוח על העסקת עובדים זרים בישראל.
ניצן הורוביץ: הסוגיה הזו היא בעלת חשיבות קריטית לעניין שילוב עובדים ישראלים והן בעניין אכיפת הנורמות של דיני עבודה על כלל העובדים בישראל.
ניצן הורוביץ: הועדה רושמת לפניה כי רוב גדול של התלונות בהן טיפלה היחידה במשרד התמ"ת נמצאו מוצדקות.
ניצן הורוביץ: הועדה רושמת לפניה את נכונות הממונה על זכויות העובדים הזרים לשמש כתובת אמיתית ונגישה לפניות ובירורים של מעסיקים.
ניצן הורוביץ: ביחס ליחידה לאכיפת חוקי התמ"ת יש להשלים במהרה את הליך איוש התקנים ביחידה, ולהקדיש את מלוא התקנים לצורך עבודת פיקוח בשטח.
ניצן הורוביץ: יש לתת את הדעת על הצורך בנוכחות מתורגמן בעת ביצוע חקירות וביקורות.
ניצן הורוביץ: יש לתת את הדעת לתנאי העסקה של הפקחים, אני ציינתי את זה, כגורם מעכב בגיוס פקחים נוספים ליחידה.
ניצן הורוביץ: יש לבחון את מספר הפקחים שניתן ליחידה, ולשקול הרחבה של היחידה ומספר תקניה.
ניצן הורוביץ: צריך לזכור שזרים שעובדים בישראל הם אוכלוסייה מועדת לבעיות תעסוקה, ויש להקפיד על תנאי העסקתה בצורה אפקטיבית.
ניצן הורוביץ: האפשרות לנצל עובדים זרים, לשלם להם פחות משכר המינימום ולהעסיקם שלא לפי חוק שעות עבודה ומנוחה, הסכמים קיבוציים, ענפיים וחוקי המגן, היא אחת הסיבות העיקריות להעדפתם של עובדים זרים על עובדים ישראלים וכך לפגיעה הן בעובדים הישראלים, והן בעובדים הזרים".
ניצן הורוביץ: אנחנו נקיים בעניין הזה דיון מעקב בהמשך השנה ואני, כפי שאני אומר גם בנושאים אחרים בדיונים של הועדה הזאת, תיראו בועדה הזאת, ואני אומר כאן לכל הגורמים סביב השולחן, אנחנו לשירותכם ולעזרתכם.
ניצן הורוביץ: לנציגי הממשלה במיוחד בעניין הזה, יש כאן אינטרס משותף שהדברים יתנהלו בצורה תקינה, שיהיה פיקוח טוב, אמיתי ואני אומר:
ניצן הורוביץ: האינטרס הזה הוא משותף.
ניצן הורוביץ: אל תטעו לחשוב שיש כאן אינטרס שיהיה פיקוח אמיתי טוב על דיני עבודה במדינת ישראל הוא אינטרס של כל הגורמים שיושבים סביב השולחן הזה ובראש ובראשונה שלנו ככנסת שמפקחת.
ניצן הורוביץ: אז תודה לכולכם שבאתם.
ניצן הורוביץ: ואני מודה לכם.
ניצן הורוביץ: אין פה נגד מי, אנחנו כולנו בסיעה אחת.