GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איריס מעיין: כשאנחנו מסדירים את הנושא, נצטרך מן הסתם להסדיר גם את הסטנדרטים של העסקת העובדים בתחומים האלה, ואולי לא רק את העסקתם, אולי גם השקעת משאבים שלא אגב העסקת עובד, אלא מציאת פתרונות אחרים, למשל בסיעוד.
איריס מעיין: זה דבר נוסף שרציתי להעיר.
איריס מעיין: דבר שלישי שרציתי להעיר, שאנחנו לא שמים לב אליו, הוא, שהבעיה הסוציו-אקונומית שלנו, שמאיימת על מעמדנו כמדינה מפותחת ומאיימת על עוד כמה סטנדרטים שאנחנו רוצים להגן עליהם, כמו למשל היותנו מדינת העם היהודי, היא דווקא האי-הסדרה או המדיניות שבאי-מדיניות, משום שאנחנו דיברנו על נווה-שאנן, ואנחנו דיברנו על מהגרים, ועל מהגרים לא מוסדרים שנאלצים לתת לעצמם פתרונות בעזרת המגזר השלישי – זה מיעוטם; ורובם נותנים לעצמם פתרונות שהם עוד פחות מסודרים מהפתרונות שמספק להם המגזר השלישי – עיין ערך מסיל"ה או כל מיני ארגונים לא ממשלתיים אחרים – ואז אתה עובר ליד התחנה המרכזית ומוצא שם בתי כלא לתינוקות של עובדים זרים שכלואים בחדרים, כשבאולם אולי יש עשרה חדרים כאלה, ובכל חדר יש עשרה ילדים שיושבים בתוך לולים, תשע ועשר שעות.
איריס מעיין: צריך לראות את התוכניות שמדברות על הילדים האלה, משם תבוא הפשיעה הנוראה ביותר שמחכה לנו בעוד כמה שנים לטפל בה.
איריס מעיין: אנשים עם מחלות נפש קשות מאוד שמתפתחות פה ולא היו צריכות להתפתח פה, שלא לדבר על הוריהם שיש להם מחלות נפש כתוצאה מתהליכים שהם עוברים פה, ואנחנו נצטרך לטפל בהם, אנחנו נצטרך לשאת אותם על גבינו, ואנחנו צריכים לתת על זה את הדעת.
איריס מעיין: אנחנו צריכים לתת את הדעת על זה שאנחנו מדינה מפותחת ואנחנו נשענים על תרומה של אנשים – אנחנו ביקשנו עובדים וקיבלנו אנשים – אבל אנחנו נשלם את המחיר הזה, ממש כשם שאנחנו משלמים את המחיר של אזרחי ישראל ותושביה שאינם עובדים ואינם משתתפים במשק.
איריס מעיין: גם זה מדיניות של אי-מדיניות.
איריס מעיין: זאת אומרת, כשאנחנו מדברים על הסדרה זה נשמע כאילו נשב, נכתוב חוק ויאללה.
איריס מעיין: לא, ממש לא.
איריס מעיין: ממש ממש לא.
איריס מעיין: אנחנו באמת מדברים על עניין מאוד מורכב.
איריס מעיין: הדבר הכי חשוב שקורה לדעתי בעצם הישיבה של הוועדה הזאת, ואסור שזה יפסיק, זה להעלות את הדברים ולהסתכל נכוחה, ולא להפסיק לדבר עליהם, לא להפסיק לחקור אותם ולא להתעלם מהם, לא לעצום את העיניים, משום שאי-אפשר לעצום את העיניים מהחצר האחורית של דרום תל-אביב או ממה שקורה באילת או בערד או במקומות אחרים.
איריס מעיין: עוד הערה אחת אחרונה שרציתי להעיר זה בנושא של שיתוף הפלסטינים בכוח העבודה שלנו.
איריס מעיין: גם את העניין הזה כדאי לנו – זו כבר דעתי האישית – להסדיר, משום שלדעתי זה יביא לנו רווח גדול מאוד, גם מהבחינה - - -
ניצן הורוביץ: להסדיר באיזה אופן של הסדרה?
איריס מעיין: לחזור ולשתף אותם בשוק העבודה שלנו, משום שלדעתי האישית זה יביא לנו יותר רווח מאשר הפסד, גם בתחום הביטחוני וגם בתחום הכלכלי.
ניצן הורוביץ: אני יותר ממסכים אתך, ותודה על ההערות החשובות.
יוסי שבת: אני ממשרד הבינוי והשיכון.
יוסי שבת: אני רוצה להעיר על שני נושאים.
יוסי שבת: האחד, לגבי המספרים של השוהים הבלתי חוקיים.
יוסי שבת: לאורך השנים, ממה שראינו, יש שינוי בתמהיל.
יוסי שבת: במקור היו השוהים הלא ישראלים פה בארץ אנשים שהמדינה הזמינה אותם כדי לתת פתרונות, במיוחד לענף הבנייה ולחקלאות, ואז הוקמה גם הוועדה הזאת לעובדים זרים.
יוסי שבת: בענף הבנייה היו בערך 74,000 היתרים לעובדים זרים בזמן השיא, לא כולל פלסטינים.
יוסי שבת: היום אנחנו מדברים רק על 8,000.
יוסי שבת: בעצם אנחנו רואים כאן שיש גידול מאוד משמעותי, והמשקל של המסתננים הופך להיות מאוד מהותי בכמות של השוהים כחוק ושל הפלסטינים.
ניצן הורוביץ: על איזה טבלה אתה מסתכל?
יוסי שבת: על הסך הכול.
יוסי שבת: מה מרכיב את הרבע מיליון איש האלה?
יוסי שבת: יש לנו 90,000 שנכנסו כחוק, עוד 30,000 פלסטינים, שבראייה ארוכת טווח זה בהיקף די יציב; יש לנו שוהים שנכנסו באשרת תייר ולא יצאו.
יוסי שבת: גם לגביהם ההיקף די קבוע, וזה עניינים של נתונים סטטיסטיים שלא כל כך ברורים; ויש לנו כל הזמן גידול של המשקל של המסתננים, וזה צריך להיות נדון כאן בוועדה, והדגש של המדינה צריך להיות פתרון לנושא הזה.
יוסי שבת: אני רוצה גם להדגיש שהקטנת מספר העובדים הזרים שהגיעו לענף הבנייה השפיעה על הגידול במספר תושבי ישראל העובדים, ולא בגלל איזה פעילות ייחודית של הממשלה, באמצעות קורסים – מהיקף של פחות מ-120,000 ישראלים בענף הבנייה זה גדל ל-150,000 ול-160,000 ישראלים שמועסקים בענף הבנייה.
יוסי שבת: זאת אומרת, איכשהו השוק עצמו הצליח לתת פתרונות.
יוסי שבת: אני מסכים עם מה שאיריס אמרה, שמבחינת הראייה שלנו, ופחות או יותר זה מה שבדרך כלל נשמע על-ידי משרדי הממשלה, יש עדיפות להכנסת עובדים פלסטינים, כי הם בסופו של דבר יכולים גם לצאת, וזה תורם לכלכלה הפלסטינית.
יוסי שבת: יש לזה עדיפות לעומת עובדים זרים.
ניצן הורוביץ: אני חייב להעיר בעניין הבנייה, והוועדה הזאת מקדישה תשומת לב מיוחדת לסוגיה של שילוב עובדים ישראלים בענף הבנייה, שיש פרויקט יפה במשרד התמ"ת יחד עם התאחדות הקבלנים וההסתדרות הכללית – משרד האוצר מממן – לשלב ישראלים בענף הבנייה.
ניצן הורוביץ: אנחנו רואים שכאשר נותנים את השכר הראוי, את התמריצים ואת ההכשרה המקצועית, המון ישראלים מכל מיני מגזרים, משוחררי צבא, חרדים – כל מיני אתה רואה – רוצים לעבוד בבנייה.
ניצן הורוביץ: זאת אומרת, הסטיגמה הזאת שזאת עבודה שישראלים לא רוצים לעבוד בה ואתה חייב להביא עובדים מכל העולם כי ישראלים לא רוצים לגעת בדבר הזה, היא פשוט לא נכונה.
ניצן הורוביץ: אפילו קיימנו סיור באתרי בנייה, ונפגשתי עם האנשים עצמם, ובצורה בלתי אמצעית שמעתי את זה מפיהם.
ניצן הורוביץ: אני חושב שזה מוכיח שהסיפור הוא כסף.
ניצן הורוביץ: ברגע שנותנים את הכסף המתאים, אפשר לגייס ישראלים בלי בעיה.
ניצן הורוביץ: בלי בעיה.
ניצן הורוביץ: בעניין הזה אני רק אומר שברגע שמשאירים את זה לרצון הטוב של כל מיני גורמים, כבר שמענו מה נוח ומה עושים.
ניצן הורוביץ: ברגע שנכנסים ואומרים: סליחה, למדינה יש אינטרס שבראש ובראשונה יעבדו ישראלים ונוכל כך לצמצם את מכסות העובדים הזרים שמביאים, התמונה מתחילה להשתנות.
יוסי שבת: אני רק יכול להוסיף שזה עוד יותר בולט בתקופה כזאת, כשיש גידול בפעילות של ענף הבנייה וגידול בהתחלות בנייה, ואז יש ביקוש לעובדים.
יוסי שבת: בכל מקרה צריך עובדים, וכשיש מגבלות פונים לישראלים.
גלעד נתן: כבוד היושב-ראש, אני רוצה להעיר הערה לנושא.
גלעד נתן: זה לא נושא המחקר הזה, אבל יש לי כמה מחקרים מהשנתיים האחרונות, גם בחקלאות, גם בבניין וגם בענפים אחרים.
גלעד נתן: עוד לא נתקלתי בענף שיש ישראלים שלא מוכנים לעבוד בו, נתקלתי בענפים שיש בהם למשל בעיה של היעדר סובסידיות בתעסוקה של מקומיים כמו בחקלאות וחוסר יכולת של המעסיק להעסיק את האדם; בענפים שיש בהם למשל בעיה של פיגור הענף, כמו בבניין, היכן שהבנייה המתועשת לא נכנסת, וקשה יותר להשיג עובדים שיעשו עבודות כמו פעם.
גלעד נתן: אבל אין ענף כזה, לא נתקלתי.
גלעד נתן: בכל פעם בכל ענף ביקשו ממני לבדוק, גם במקצועות קטנים.
גלעד נתן: יכול להיות מחסור, אבל זה מביא אותי למה שיכול להיות.
גלעד נתן: עוד פעם, אנחנו חיים בעולם גלובלי, מה שמדינת ישראל כן צריכה לתת את הדעת עליו זה הצרכים העתידיים של המשק – לא כוח עבודה בלתי מיומן, אלא אפשרות שכמו בכל מדינה מערבית אחרת אנחנו ניתקל בצורך הולך וגובר במקצועות שלא נתקלנו בהם עד היום – מחסור במהנדסים, מחסור ברופאים – מקצועות שקיבלנו במתנה בדמות העלייה הרוסית, שפטרה אותנו במשך 20 שנה.
גלעד נתן: היעדר השקעה נכונה כבר עלתה בענף הבנייה – אם אני לא טועה יש מחסור במהנדסי בנייה, מטפלים בזה בשנים האחרונות נקודתית, ויש עלייה, אבל עדיין יש מחסור.
גלעד נתן: אם לא יהיה טיפול מערכתי בהכשרה המתאימה של אנשים בעלי מקצועות טובים, לא פועלים פשוטים, אלא אנשים בעלי השכלה, בעיקר בתחום של ההנדסה, תהיה בעיה.
גלעד נתן: לעניין של תעסוקת מסתננים, חשוב להבין שאין הלימה.
גלעד נתן: שמעתי את זה כבר כמה פעמים.
גלעד נתן: זה שיש יותר מסתננים ופחות עובדים זרים, זה לא בגלל שבענף הבניין מסתננים תפסו את המקומות של העובדים הזרים, גם לא בענף החקלאות.
גלעד נתן: יש עובדים שהגיעו לישראל ונהנים מהגנה קבוצתית, גם בענף הבניין וגם בענף החקלאות, זה לא המסה.
גלעד נתן: המסה של העובדים האלה נמצאת בענפים שבהם לא עבדו זרים לפני כן, לפחות לא באופן חוקי, ושם היא כן משפיעה באופן משמעותי על תעסוקת ישראל.
גלעד נתן: אם הם ייכנסו לענפים של חקלאות ובניין שבהם יש עלייה של עובדים ישראלים במקביל לירידת המכסות, צפויה גם שם ירידה מחדש של עובדים ישראלים.
ניצן הורוביץ: היום ועדת הכנסת החליטה שהוועדה הזאת תדון בהצעה לסדר-היום בנושא: משבר העובדים הזרים בענף הבנייה.
ניצן הורוביץ: נודיע על זה ונקיים על זה דיון כבר בזמן הקרוב.
ניצן הורוביץ: תמר רמות מבנק ישראל ביקשה לדבר.
תמר רמות: שלום, אני מחטיבת המחקר בבנק ישראל.
תמר רמות: עבדתי בעבר עם פרופ' צביקה אקשטיין, כשהוא היה משנה לנגיד, ויושבת כאן נועה שגם היא עבדה אתו.
תמר רמות: כתבנו הרבה מאוד על נושא העובדים הזרים, כשנקודת המבט שממנה התחלנו לא היתה הנקודה המאוד-מאוד מעניינת ומאוד חשובה של מדיניות ההגירה, אלא יותר הנקודה של שוק העבודה.
תמר רמות: נקודה שנזכרה כאן, וקצת לא ברור לי למה היא כל כך נזנחת, זה הסיפור של הרגולציה בשוק העבודה.
תמר רמות: העובדים הזרים נכנסים למקום הפגיע ביותר בשוק העבודה, והם מתחרים עם העובדים הפגיעים ביותר בשוק העבודה, כשהרגולציה גם כך לגבי עובדים שמועסקים ברמה של שכר מינימום, עובדי קבלן ויש לנו פה הרבה מאוד דוגמאות כאלה לעובדים ישראלים שנמצאים בעמדה מאוד-מאוד מוחלשת – הרגולציה גם כך לא מהטובות ביותר שקיימות בעולם, ועל אחת כמה וכמה בנושא של העובדים הזרים.
תמר רמות: אין ספק שאם הרגולציה בישראל בתחום של חוקי העבודה היתה חזקה יותר, גם כלפי אותם עובדים זרים, בין אם עובדים שבאו לפה כחוק ועובדים שבאו לא כחוק – אם הרגולציה היתה יותר טובה, המצב שלנו היה הרבה יותר טוב, והיה רצון הרבה יותר נמוך של מהגרי עבודה להגיע לכאן.
תמר רמות: דיברה כאן קודם לדעתי מישהי ממשרד התמ"ת - -
איריס מעיין: אני.
תמר רמות: - - אם אני לא טועה, אתם ממונים על העניין הזה.
ניצן הורוביץ: קיימנו, אני חייב להגיד כאן, דיון מיוחד.
ניצן הורוביץ: יש להם מחסור בפקחים.
איריס מעיין: זאת לא הסיבה היחידה.
איריס מעיין: הערה ששכחתי להאיר ולשים עליה זרקור, וזו אמירה חשובה מאוד שנזכרה פה, זה התכלול.
איריס מעיין: השיח הבין-משרדי הוא מאוד חשוב, גם בנושא אכיפה.
איריס מעיין: אגב, לעניין הרגולציה, אנחנו עובדים על השיפור שלה כל הזמן.
איריס מעיין: חוק הגברת אכיפה, אנחנו מקווים שייתן לנו כלי עזר נוסף חשוב מאוד.
איריס מעיין: זה נכון שמבחינת המפקחים, ואחרי פירוק יחידת הסמך ואחר-כך פירוק יחידת סער, כל הנושא של אכיפה בתחום עובדים זרים נקלע לכל מיני מצוקות, גם תוך כדי הקמת רשות ההגירה והרגולציה של העבודה שלה, אבל מה שהכי חשוב זה התכלול, בהינתן יכולת עבודה מתוכללת, הרבה יותר יעילה ממה שקיים היום לצערי.
איריס מעיין: הכלים הם בידיים שלנו, הם כבר נמצאים על השולחן, החוקים קיימים, הרעיון הוא להפעיל אותם בצורה מתוכללת ויעילה יותר ממה שנעשה היום.
ניצן הורוביץ: אולי בנק ישראל צריך להגיד לאוצר שיקצה יותר כסף לפקחים, כי פקח שיקבל 5,000 ברוטו, הוא לא ירצה לעבוד בעבודה הזאת.
תמר רמות: ברשותך, אני לא אתייחס להערה הזאת, אבל אני כן אומר שכבר ב-2007 כתבנו על נושא התכלול ועל כל הנושאים, חלקם יושמו, חלקם לא יושמו, כמו שאפשר לראות בנייר המעולה שגלעד נתן הכין.
תמר רמות: נכתבו מסמכים.
תמר רמות: גם בנושא של הפלסטינים נכתב מסמך מאוד-מאוד מקיף, גם בנושא של החקלאות וגם בנושא של הבניין.
ניצן הורוביץ: הערה שצריך לומר אותה, ואקשטיין דיבר על זה וגם הדגיש, זו האמירה של איריס מעיין, שלמדינה לפעמים נוח לקלוט עוד ועוד עובדים זרים.
ניצן הורוביץ: זה מה שנקרא "הסתכלות קצרת טווח", כי בטווח הרחוק ההסתבכות הזאת יוצרת בעיות קשות, גם אחר-כך מבחינה תקציבית, כשאתה לוקח הכול ואתה מסתכל על עובדים ישראלים ועל הורדת נורמות השכר ופיגור בענפים שונים כתוצאה מאי-הכנסת מיכון והסתמכות על עבודה זרה – כל הדברים האלה, כשאתה לוקח אותם במכלול הגדול, בסופו של דבר המדינה מפסידה בהרבה ובגדול.
ניצן הורוביץ: בבקשה, אדוני.
בועז חממי: אני מחטיבת החקירות במשטרת ישראל.
בועז חממי: אדוני הגדיר את זה נכון – דיון אקדמי.
בועז חממי: עיינתי בנייר, הנייר מאוד מקיף, אבל חשוב לי להבהיר נקודה מסוימת במסמך הזה, בעמ' 10, לעניינה של משטרת ישראל, להבהיר פה נקודה שתהיה ברורה, כי זה חוזר בוועדות נוספות.
בועז חממי: זרוע סער פורקה על-פי החלטת מפכ"ל במאי 2011.
בועז חממי: אין משמעותו של הפירוק בהנחת העבודה של המשטרה כדי לפגוע בעשייה המשטרתית שנעשית בתחומי העניין.
בועז חממי: נכון, חשוב להבהיר, הביזור של זרוע סער הועבר ליחידות מרכזיות במחוזות.
בועז חממי: מדובר ביחידות עילית של המשטרה, שמטפלות מדי יום בפרשות הכי סבוכות והכי מורכבות.
בועז חממי: עם זאת, ולא בשל הביקורת, כמו שצוין פה כבר במעמד אותו מודל, עם עבודת מטה שנעשתה לפירוק זרוע סער, הוחלט על שימור גרעין במחלק חקירות, על מנת לשמר את הנושא, הניסיון המקצועי וכמובן יכולת לטפל בתופעות ארציות.
בועז חממי: חשוב לי להבהיר את הנקודה הזאת.
ניצן הורוביץ: אנחנו מצדנו נבדוק האם הצמצום הזה לא מקשה עליכם לטפל בעניין.
ניצן הורוביץ: אם אין פגיעה כתוצאה מהצמצום.
בועז חממי: אני יודע, נכון, גם אנחנו זיהינו.
בועז חממי: כמובן יש ירידה במספר התיקים, אבל חשוב להבהיר שתמיד כשאתה מעביר מגוף מסוים לגוף אחר במשטרה, ובגופי חקירה במיוחד, יש לימוד.
בועז חממי: זה כמו מרוץ שליחים שברגע שאתה מעביר את המקל משליח לשליח יש כמובן האטה, אבל אין לי ספק שהיחידות המחוזיות יעשו עבודה טובה כמו שסער עשתה.
בועז חממי: תודה.
איתי קזאז: זה לא רק פירוק הזרוע, אלא זה ביזור הסמכויות ליחידות אחרות, זה הגדרת יעדים, נכנסת לפה תוכנית העבודה, זה הקמת פורומים משותפים והגברת החיבור בינינו לבין ארגונים נוספים.
איתי קזאז: וכל זה בוצע בחודשים האחרונים.
איתי קזאז: כלומר, יש כאן משהו סובייקטיבי.
איתי קזאז: התחושה מכל הביקורות שהיו כאן בוועדות, גם בישיבה הקודמת פה, וגם ממקומות אחרים, של ביקורת סביב הפירוק ושבזה נסגר העניין.
איתי קזאז: הפירוק לא עומד לבד, הוא בא מתוך חשיבה, הוא בא מתוך הגדרה, מתוך תהליכים ארגוניים, מתוך הטלה של אחריות וביזור סמכויות, הוא לא עומד לבד.
איתי קזאז: אני מקווה מאוד שבוועדות הבאות לא יביעו את הביקורת הזאת באופן הזה, אלא שיובן העניין ויובן הסיפור שאנחנו כבר אחרי ובמקום אחר מבחינת תהליכים ארגוניים.
איתי קזאז: זה לא Out of the blue.
ניצן הורוביץ: אתה מודע לזה שהיום צפוי לעבור בערב במליאה בקריאה שנייה ושלישית חוק המסתננים.
ניצן הורוביץ: אתם ערוכים לעניין הזה?
ניצן הורוביץ: למדתם את הנושא?
ניצן הורוביץ: זה מטיל גם עליכם כל מיני חובות.
בועז חממי: אנחנו נלמד את הנושא, כמובן כשהוא יעבור.
בועז חממי: רוב החוק מדבר על הרחבת הסמכויות של משרד הפנים, כולל הסדרה של השב"ס לניהול המתקנים, פחות המשטרה.
בועז חממי: בכל מקרה, איפה שצריך ללמוד, כמובן אנחנו נלמד.
ניצן הורוביץ: יש לנו עוד איזה חוב מהישיבה הקודמת.
ניצן הורוביץ: נרצה בעניין הזה ספציפית לגבי הפעילות שלכם באזור תל-אביב.
ניצן הורוביץ: אנחנו מקבלים, כמו שאמרתי אז, גם תלונות מתושבים וגם תלונות מהקהילה הזרה בעצמה לגבי כל מני תופעות.
ניצן הורוביץ: לפעמים נוצר רושם שיש קצת מערב פרוע.
בועז חממי: אדוני היושב-ראש, חשוב לי להבהיר, כמו שחברי ציין, מי שעובד בנווה-שאנן אלה שוטרי תחנת לוינסקי שנמצאים שם יום ולילה.
בועז חממי: עם זאת, כמו שאמרתי לפני כחצי שנה, כשיתקיים דיון ספציפי בוועדה לנושא הזה, נשמח כמובן אם נוזמן להגיע לדיון נוסף.
ניצן הורוביץ: נעשה דיון מיוחד גם עם נציגי עיריית תל-אביב.
בועז חממי: חשוב לי להגיד מה שאמרתי אז, האכיפה במשטרת ישראל היא לא תכלית הכול, אלא הכול זה שילוב בין-משרדי.
ניצן הורוביץ: מישהו?
ניצן הורוביץ: כן, הערה אחרונה.
שחר שוהם: שלום, שמי שחר שוהם, מרופאים לזכויות אדם.
שחר שוהם: הייתי רוצה להציג מושג קצת אחר ממה שדיברנו עליו, והוא מכיל את כל הנושאים שדיברנו עליהם.
שחר שוהם: אני רוצה לדבר על חסרי מעמד אזרחי.
שחר שוהם: הסיבה שאני משתמשת במושג הזה זה בעצם להעיר על הכריכה האינהרנטית בין מעמד אזרחי לבין יכולת לקבל זכויות חברתיות או מימוש זכויות חברתיות בישראל.
שחר שוהם: כשאני מדברת על זכויות חברתיות, אני מדברת על הזכות לחינוך, על הזכות לרווחה ועל הזכות לבריאות, שהארגון שאני עובדת בו מקדם.
שחר שוהם: מה זה אומר חסרי מעמד אזרחי?
שחר שוהם: כמו שאמרתי, כיום בישראל יש חוק בריאות ממלכתי וחוקים אחרים שמסדירים את הגישה לשירותי בריאות לאזרחים ולתושבים.
שחר שוהם: אני אתמקד בשירותי הבריאות, אם אפשר.
שחר שוהם: כל מי שהוא חסר מעמד, אין לו גישה לשירותים האלה.
שחר שוהם: יש הסדרים מסוימים שהמדינה הסדירה, כמו למשל צו עובדים זרים, שבו היא הפריטה את כל הנושא של שירותי הבריאות למהגרי עבודה שמגיעים, ודנו בזה, ונתנה - - -
ניצן הורוביץ: אנחנו עוד ממתינים לוועדת חורב, אנחנו במעקב על העניין הזה.
שחר שוהם: ועדת חורב קשורה מאוד לעניין הזה.
שחר שוהם: יש הסדרים מסוימים, אבל רוב האנשים חסרי המעמד בישראל, אין להם גישה לשירותי בריאות מלבד במצבי חירום שבהם הם יכולים לגשת לבתי החולים.
שחר שוהם: זה מצוין גם פה במסמך של גלעד נתן.
שחר שוהם: המצב הוא אבסורד במובן שקודם כול אנשים מגיעים לבית חולים רק כשמצבם מידרדר, הם צוברים חובות בבתי החולים, בתי החולים לא יכולים לעמוד בזה, בסופו של דבר המדינה מכסה את החובות.
שחר שוהם: זה איזה מעגל שלא מגיע לידי פתרון.
שחר שוהם: סקרתי את המצב כמו שהוא, ואנחנו גם מכירים את המצב כי למעשה אנחנו מפעילים בהתנדבות מרפאה שמטפלת במבקשי מקלט, מטפלת במהגרי עבודה, שלא מקבלים מענה מפוליסות הביטוח כמו שהן קיימות כיום, ובכל מיני קבוצות אחרות.
ניצן הורוביץ: הפעילות הראשונה של הוועדה בראשותי היתה לבוא לביקור אצלכם במרפאה, וראינו שם אנשים ששלחו אותם מוולפסון אליכם, לבניין הזה ביפו.
ניצן הורוביץ: וולפסון העביר אליכם, אתם צריכים לתת לו תרופות.
שחר שוהם: מוולפסון, מסהרונים.
שחר שוהם: הם נמצאים בכל מיני מתקנים של המדינה והם משוחררים.
שחר שוהם: בסופו של דבר מעבר לזה שהאדם עצמו לא מקבל את הטיפול הרפואי, המצב שלו יכול להידרדר, והוא יכול אחר-כך לחזור לבית חולים.
שחר שוהם: זה מין מעגל שאף אחד לא מרוויח ממנו וכולם מפסידים.
שחר שוהם: אני רוצה להציע משהו חיובי.
שחר שוהם: זאת אומרת, אני רוצה לדבר קצת על תושבות חברתית.
שחר שוהם: תושבות חברתית זה איזה קונספט שמפריד בין סוגיית המעמד לבין הסוגיה של זכויות חברתיות.
שחר שוהם: אנחנו תומכים בנושא שצריך לברר את בקשות המקלט, צריך להסדיר את כל הנושא של ביטוחי בריאות למהגרי עבודה, אנחנו מקדמים רפורמה של העברתם לקופות החולים, אבל בינתיים לא יכול להתקיים מצב שלאנשים אין נגישות לשירותי בריאות, אין להם נגישות לשירותי רווחה.
שחר שוהם: הגדילה המדינה לעשות, ואכן היא פתחה את מערכת החינוך גם לילדים חסרי מעמד בישראל.
שחר שוהם: מה שאנחנו אומרים שאותו דבר צריך להיות מוחל גם על שירותי הבריאות וגם על שירותי הרווחה.
שחר שוהם: אני רוצה להוסיף שחשוב להבין שאין צורך בחקיקה חדשה.
שחר שוהם: חוק בריאות ממלכתי, סעיף 56(א)(1)(ד) מסמיך את שר הבריאות להחיל את חוק בריאות ממלכתי על מי שהוא ימצא לנכון – הקבוצות – ובהסדרים שהוא ימצא לנכון.
שחר שוהם: אותו דבר קיים בחוק הביטוח הלאומי שמסמיך את שר הרווחה.
ניצן הורוביץ: אני רק יכול להוסיף לדברים שלך – הרי ישאלו מי ישלם ברגע שיעשו מה שהמלצנו בעניין העברת הביטוחים לקופת חולים – שהרי יש עודף גדול שנתי בביטוחי בריאות לעובדים זרים, הכסף הזה למשל יכול להישאר בידי המדינה לצורך שיפוי למה שאת מציעה כאן עכשיו.
ניצן הורוביץ: הכסף קיים במערכת.
שחר שוהם: אני רוצה להוסיף ולומר שהנושא הזה כבר נמצא על שולחן המדינה, קיימת ועדת חורב כמו שציינת.
שחר שוהם: אני שמחה לגלות שהם ציינו במסמך שהם מפרסמים את המסקנות שלהם בקרוב.
שחר שוהם: אנחנו מחכים למסקנות האלה כבר הרבה מאוד זמן - -
ניצן הורוביץ: גם אנחנו.
שחר שוהם: - - המסקנות האלה יכולות להשפיע באופן מהותי על חיים של הרבה מאוד אנשים כיום.
שחר שוהם: ייטיבו לעשות אם יפרסמו אותן במהרה, יעבירו אותן לגורמים הרלוונטיים ויקדמו אותן.
ניצן הורוביץ: אם יהיו מסקנות נכונות, גם יעזרו לאוצר המדינה בכל מיני נושאים כאלה כמו חובות אבודים של בתי חולים ודברים מהסוג הזה.
ניצן הורוביץ: הערה חשובה.
ניצן הורוביץ: אני חייב לסכם, אז אם אתה רוצה – במלה.
שלמה יפרח: רציתי להדגיש שההסתדרות, בראשותו של עופר עיני, עושה הכול על מנת לשמור על זכויות העובדים שבאים באופן חוקי לארץ בכל המוסדות, וכל בפנייה נשקלת לגופו של עניין.
שלמה יפרח: בנושא העבודה העברית בארץ-ישראל, גם ההסתדרות מעודדת לימודים, השתלמויות.
ניצן הורוביץ: אנחנו אומרים "עבודה ישראלית".
ניצן הורוביץ: גם בעניין הזה דיבר אתי גרשון גלמן, ואנחנו נעשה דיון מיוחד על איגוד מקצועי, על הפעילות שלכם בקרב עובדים זרים.
ניצן הורוביץ: על זה יהיה דיון מיוחד.
ניצן הורוביץ: אני רוצה להגיד כמה מלים לסיכום הדיון הזה.
ניצן הורוביץ: קודם כול, היה לי מאוד מעניין לשמוע.
ניצן הורוביץ: מדי פעם אפשר לעשות הפוגה ולשמוע דברים קצת יותר במבט-על.
ניצן הורוביץ: כמה נקודות לסיכום הדיון הזה.
ניצן הורוביץ: קודם כול, הממשלה חייבת לגבש מדיניות הגירה ביחס לכל האוכלוסיות הזרות שחיות ועובדות בישראל.
ניצן הורוביץ: כמו ששמענו כאן המחיר של טמינת הראש בחול וההתעלמות מכך שלא כל מסתנן הוא מהגר עבודה לא חוקי ולא כל עובד זר זמני הוא באמת זמני, גבוה, וככל שהזמן עובר הוא יהיה יותר גבוה.
ניצן הורוביץ: להלכה, בעניין תעסוקת הישראלים – המדינה מעודדת העסקת ישראלים, אבל ללא קיצוץ במכסות העובדים הזרים, ללא שמירה על העסקה כחוק של העובדים הישראלים וללא שיפור שכרם ותנאי העסקתם של עובדים ישראלים בענפים שהם עתירי עובדים זרים, לא יהיה ניתן למשוך עובדים ישראלים לעבודה.
ניצן הורוביץ: דבר שלישי, בענף הבנייה, ברוח הזאת, צריך להרחיב את הקורסים להכשרת העובדים, כדי שהמתווה הנוכחי יקוים.
ניצן הורוביץ: גם בענף החקלאות צריך לפעול לשילוב דורשי עבודה ישראלים על חשבון עובדים זרים במידת האפשר.
ניצן הורוביץ: בענף הסיעוד צריך לשפר את תנאי ההעסקה של עובדים ישראלים ולשלם קצבאות לקשישים ולנכים שיאפשרו העסקה של ישראלים.
ניצן הורוביץ: כמובן לא צריך להטיל את האחריות על הקשישים ועל הנכים עצמם.
ניצן הורוביץ: ככלל, צריך לבחון את צורכי המשק הישראלי בעובדים בענפים שונים, כדי למנוע מחסור עתידי במקצועות מסוימים.
ניצן הורוביץ: בכל העולם יש מודעות הולכת וגוברת לנושא ההגירה, ובכל העולם אנשים בעלי מקצוע מסוים או השכלה מסוימת עוברים ממדינה אחת לאחרת בחיפוש אחר חיים טובים יותר והתקדמות מקצועית, והגיע הזמן שגם בישראל יתייחסו לנושא.
ניצן הורוביץ: הרי היה אפילו מי שאמר שצריך להביא רופאים מהודו, נכון?
ניצן הורוביץ: צריך לתת את הדעת לצורך בהסדרה בחקיקה ובנהלים של הזכות לחיי משפחה של עובדים זרים בישראל.
ניצן הורוביץ: הזכות לחיי משפחה או הבטחת הזכות לחיי משפחה לא מחייבת בהכרח הענקת מעמד של קבע לבני משפחתו של עובד זר, אבל לא ייתכן שהזכות לחיי משפחה של זרים בישראל לא תוכר, ולו רק בתקופת האשרה.
ניצן הורוביץ: שמירה על זכויות של עובדים זרים מפני העסקה פוגענית והעסקה בתנאי ניצול ועושק והשפלה – וזה דבר שעולה בדיונים שלנו כמעט מדי שבוע – היא לא רק הדבר שחוקי מוסרי, היא גם אמצעי משמעותי בהפחתת כדאיות העסקה של עובדים זרים.
ניצן הורוביץ: הגברת המאבק, לדוגמה, בתופעות כמו גביית דמי תיווך, כמו ששמענו, תשלומי חסר, העסקה בניגוד לחוק שעות עבודה ומנוחה וכו' – העניין הזה יתרום לא רק לשמירה על זכויות של עובדים זרים, אלא גם להפחתת הביקוש לעובדים זרים על פני ישראלים.
ניצן הורוביץ: בנושא של עובדים פלסטינים, וגם זה דבר שעולה בעקביות מפי חוקרים ומפי גורמים אחרים – בהעדפה בין עובדים פלסטינים ועובדים זרים אחרים לפלסטינים יש מספר יתרונות, כשההתעלמות מהם פוגעת בסופו של דבר בשוק העבודה הישראלי ובמעמד של ישראל.
ניצן הורוביץ: למרות זאת, גם עובדים פלסטינים צריכים להיתפס כפתרון משלים, כשההעדפה חייבת להיות תמיד העסקת ישראלים.
ניצן הורוביץ: ושוב אני אומר לכם, מהזמן הקצר שאני עומד בראש הוועדה הזאת, אני כבר רואה שעובדים ישראלים מוכנים לעבוד בכל עבודה, בתנאי שהשכר והתנאים ראויים.
ניצן הורוביץ: לסיום.
ניצן הורוביץ: הוועדה קוראת לממשלה להסדיר בחקיקה את המעמד של מבקשי המקלט ואת ההגנה הקבוצתית.
ניצן הורוביץ: צריך לתת את הדעת בדבר הצורך בהסדרה של נושא הזכויות והחובות של האוכלוסייה הזאת כשהיא שוהה בישראל, וכן את נושא סיום ההגנה הזמנית בצורה ברורה.
ניצן הורוביץ: מן הראוי שבמסגרת הזאת תקבע מדינת ישראל בחוק את מעמד הפליט ותדון גם במכסת פליטים שנתית.
ניצן הורוביץ: אני מודה לכל מי שטרח והכין חומר, במיוחד לד"ר גלעד נתן, ולמי ששמענו בוועדה, ולכולכם.
ניצן הורוביץ: יום טוב, תודה ולהתראות.
ניצן הורוביץ: צהריים טובים לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.
ניצן הורוביץ: לפני כמה חודשים ביקרנו במתן, אני מוכרח לציין לשבח, אמרתי את זה גם לאנשי הסגל במקום, את העבודה של אנשי השב"ס במקום.
ניצן הורוביץ: אנשי השב"ס, לא אחראים למדיניות ולשיבוץ, הם מקבלים את הקטינים האלה והם אלה שצריכים לטפל בהם כמיטב יכולתם בתנאים לא פשוטים והם עושים את זה בצורה מסורה.
ניצן הורוביץ: אם יש כאן טענות או עולות כאן שאלות, הן לא מופנות לאנשי השב"ס שבשטח, אלא למדיניות שנקבעת במקומות אחרים.
ניצן הורוביץ: אני מדגיש שוב, קטינים לא צריכים להיות בכלא או במתקנים מהסוג הזה, אבל היות והטיפול הוטל על השב"ס אני חושב שיש לציין לשבח את שב"ס שמפעיל את המתקן הזה.
ניצן הורוביץ: שוב, התנאים לא פשוטים, התפרסמו דברים בנדון ואנחנו בעקב על הנושא הזה.
ניצן הורוביץ: אנחנו גם נבקש הבהרות לגבי תחומי אחריות שונים בנוגע לטיפול בקטינים המחויבים בחלקים השונים של הנוהל – נבקש מכל משרד שימסור על התחום עליו הוא אחראי.
ניצן הורוביץ: אני מבקש להדגיש, יהיה אשר יהיה הויכוח או הדיון לגבי סוגיית הזרים והכניסות לישראל, אותו אנחנו מעלים כאן בוועדה בצורה אינטנסיבית ובעתיד בטח עוד יותר, אנחנו מדברים פה על קטינים שלא מלווים, המגיעים ללא משפחתם, הזכאים לזכויות גם לפי החוק הישראלי וגם לפי אמנות האו"ם, אותם צריך לכבד ואנחנו רוצים לעודד את מי שמכבד את הזכויות האלה.
ניצן הורוביץ: בעניין הזה אני לא חושב שהארגונים ונציגי הממשלה צריכים לעמוד משני צידי המתרס, לכולנו צריך להיות אינטרס משותף כדי לקדם את הנושא הזה ולתת יחס יותר טוב וטיפול כמה שיותר מתאים לטובת כל הנוגעים בדבר.
ניצן הורוביץ: אני מציע, שנשמע בקצרה קודם את הארגונים, את הסוגיות ואת הטענות העיקריות, אחר כך משרדי הממשלה יוכלו להביא נתונים והתייחסות משלהם.
יונתן שחם: אנחנו רוצים להתייחס למתקן שנמצא בנתב"ג, מתקן שלא מנוהל על ידי השב"ס.
ניצן הורוביץ: הוועדה סיירה אתמול במתקן שנמצא בנתב"ג, "מתקן יהלום".
ניצן הורוביץ: בסוגיה הזאת פחות רציתי לטפל בדיון הזה, אני מבקש לטפל יותר במתקנים בהם מוחזקים קטינים לאורך זמן, כגון: "מתן", "סהרונים" ו- "גבעון" לבנות.
ניצן הורוביץ: אפשר לדבר על המתקן הזה, אני גם אתן לך להתייחס ואציג את ההתרשמות שלנו מהביקור אתמול.
ניצן הורוביץ: שוב אני מדגיש, שהדיון היום הוא על אחזקת קטינים לאורך זמן ועל מציאת פתרונות.
ניצן הורוביץ: במתקן הזה, מדובר על אנשים שמוחזקים לפני שהם מורחקים ועוזבים.
ניצן הורוביץ: בדיון היום, אנו מדברים על קטינים שהם לא ברי גירוש ולכן הם כאן.
ניצן הורוביץ: השאלה היא, איזה טיפול ואיזה יחס הם מקבלים.
סיגל רוזן: היינו שמחים לשמוע מה היה אתמול.
סיגל רוזן: העובדה שלא התאפשר לנו להצטרף - - -
ניצן הורוביץ: אין בעיה, אני אספר אם תרצו לשמוע, אנחנו נוציא דוח מסכם על מתקן הזה.
ניצן הורוביץ: אתמול, הוועדה ערכה סיור שהתחלק לשני חלקים.
ניצן הורוביץ: בחלק הראשון, ראינו את המסלול שבו נכנסים עובדים לישראל דרך נתב"ג בהליך הרגיל - עובדים עם ויזה - את הביקורת והקליטה שהם עוברים עם הוויזה.
ניצן הורוביץ: שמענו מה עושים עם אלה שאין איתם בעיה ושהם עוברים את המסלול, וכן לגבי אלה שיש איתם בעיה, באיזה חדר הם יושבים ומהו ההליך המתבצע בנתב"ג.
ניצן הורוביץ: החלק השני היה במתקן "יהלום", ששם מוחזקים אנשים וראינו את האנשים מיחידת "עוז" שמתפעלים את המתקן.