GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עודד פלר: בשבוע שעבר השתתפתי בישיבה של המועצה הארצית לתכנון ובניה שדנה במתקן השהייה ואמרו שם סיפורים שהמתקן הזה רק ישפר את מצבם של האנשים, תנו לנו לבנות את המתקן הזה, נוציא אותם מן המקומות שהם גרים בהם בדרום תל אביב ובאילת אבל הממשלה היא זו שיוצרת את המצוקה הזו, אם אנחנו נאכוף את דיני העבודה כמו שצריך ולא את איסור ההעסקה, אם אנחנו נדאג לאכוף את האיסור על חלוקת דירות, אם אנחנו נדאג להם לזכויות האדם היסודיות שלהם אז יהיה פיזור של האוכלוסיה ותהיה פחות מוטיבציה לשים אותם בנקודה אחת.
עודד פלר: הנקודה האחרונה היא אולי לא נקודה אופטימית מבחינת האנשים שנמצאים כאן ואולי גם מבחינתם של רוב אזרחי ישראל, צריך להבין: אנחנו לא עוסקים בתופעה זמנית.
עודד פלר: אנחנו לא עוסקים בענין של 'זבנג' וגמרנו! אין פה פתרונות קסם, מותר לבנות גדר אבל מי שחושב שבניית גדר תחסום את הענין הזה סופית טועה כי אם תהיה גדר אנשים יעברו מתחתיה ואנשים יעברו מעליה ואנחנו נתחיל לראות סירות שמגיעות לאשדוד וסירות שמגיעות לאילת.
עודד פלר: אם אנשים עושים את הדרך בסירות משך כמה ימים לאירופה הם יכולים לעשות חצי יום מסיני לאילת וזה יקרה.
עודד פלר: אנשים ימשיכו לבוא לפה ואנחנו צריכים להסתכל על המציאות הזו בצורה מפוקחת.
עודד פלר: להפסיק להתייחס לזה כאל משהו שניתן 'זבנג' וזה יגמר.
עודד פלר: ישראל היא מדינה מערבית, וכמו מדינות מערביות אחרות אנשים יגיעו אליה.
עודד פלר: זה לא ייגמר בכליאה שלהם זה בסך הכל לקחת ולעשות מאותו הדבר משהו יותר גדול אבל זה לא ייגמר בזה.
ניצן הורוביץ: נציג משרד ראש הממשלה.
ניצן הורוביץ: נתחיל מדבר נקודתי בעקבות הדברים של סמנכ"ל משרד הבטחון על נושא התקצוב ומשם נמשיך.
הלל פרימן: המממשלה אישרה בהחלטתה תקציב, כמו שאתם יודעים, בסוף שנה ובתחילת שנה כל מיני מגבלות חשביות ודומיהן ואנחנו מאתמול מתחילם ללחוץ על זה שהכספים יעברו.
ניצן הורוביץ: מהי הראייה הכוללת שלכם את הדבר הזה?
הלל פרימן: אמנון תיאר את זה היטב.
הלל פרימן: אין לי הרבה מה להרחיב על מה שאמנון אמר.
הלל פרימן: כל הנציגים הממשלתיים מקיימים הרבה דיונים בנושא הזה והחלטת הממשלה היא תוצר של הדיונים האלה כך אנחנו לא חלוקים בדיעותינו.
ניצן הורוביץ: האם יש לממשלה איזושה מדיניות?
ניצן הורוביץ: האם יש חזון כולל?
ניצן הורוביץ: ראייה מקיפה?
הלל פרימן: אחזור על מה שאני אמרתי.
הלל פרימן: בסוף התמריץ של האנשים להגיע למדינת ישראל הוא כלכלי ואם אני אצמצם את התמריץ הזה אז לא יגיעו.
הלל פרימן: זה מתחיל בגדר וזה לא שלא ידענו, במרץ שעבר, כשקיבלנו את ההחלטה ידענו שהזרם יגבר והזרם גובר ביחס לשנת 2010 למה?
הלל פרימן: בגלל שפתאום הנתיבים מצטמצמים, המקומות שמהם הם יכולים להיכנס מצטמצמים, הכרטיס שעולה לשלם למבריח מתייקר.
הלל פרימן: זה לאט לאט, הולך ונסגר ומי שיכול עדיין להרשות לעצמו מגיע והם מגיעים בהמוניהם.
הלל פרימן: גדר היא שלב ראשון אז בהחלטת הממשלה הוספנו כסף כדי לסגור את הפירצה האחרונה של מה שטרם תוקצב.
הלל פרימן: החלק השני של התמריץ הכלכלי הוא עבודה.
הלל פרימן: אני מסכים עם אמנון ועם כל מי שהתבטא פה נגד העבודה ונגד שילובם כמחליפי עובדים זרים ובמאמר מוסגר ייאמר שנעשה נסיון כזה ב 2006 וב-2007- - -
ניצן הורוביץ: איזה נסיון?
הלל פרימן: נעשה נסיון "לשדך" אותם לחקלאים בערבה ו - - -
סיגל רוזן: בחצי משכר מנימיום, חשוב לזכור את זה.
ניצן הורוביץ: ומה קרה עם הנסיון הזה?
הלל פרימן: הם זרקו אותם.
דובר: החקלאים?
הלל פרימן: החקלאים לא רצו אותם.
דובר: בפחות משכר מינימום.
דובר: החקלאים גם לא רוצים עובדים ישראלים.
הלל פרימן: אני אחזור למה שאמנון אמר.
הלל פרימן: אנחנו לא רוצים להעביר את המסר שיש פה עבודה.
הלל פרימן: לשים אותם בתור עובד זר או בתור כל עובד אחר זה האס.
הלל פרימן: אמ.אס: בואו, יש עבודה.
הלל פרימן: ואנחו מנסים לצמצם את זה.
הלל פרימן: מה גם שמעבר להרחקות של עובדים זרים לא חוקיים, גם העובדים הזרים החוקיים נמצאים כבר שנים אחורה במגמה של ירידה וצמצום.
הלל פרימן: זה לא שאנחנו מביאים עוד.
הלל פרימן: זה שאנחנו מביאים עוד אנשים לבנין זה בגלל שאנשים סיימו את מיצו את האשרה גם בסיעוד יש קו ואנחנו מתחתיו.
הלל פרימן: גם בבנין, העובדים, ההסכמים עם בולגריה ורומניה הם כתוצאה מזה שאנחנו נמצאים כרגע פיזית במספר שהוא מתחת לזה שננקב בהחלטת הממשלה ולכן אנחנו מביאים - - -
סיגל רוזן: לא, ההחלטה היתה שכבר לא יהיו בכלל בשנה הזו.
דובר: זה בתוך ההחלטה.
הלל פרימן: בהחלטת ההממשלה הקיימת המספר הוא 8,000.
הלל פרימן: לא יודע מתי בפעם האחרונה בדקת ההחלטות.
הלל פרימן: לגבי הזרם ולגבי המלאי, אנחנו עושים את כל המאמצים שאנחנו יכולים בענין מדיניות שלישיות, גם משרד החוץ וגם מנכ"ל משרד ראש הממשלה, שנכנס לתפקידו לפני שבוע ויום, ובהחלטת הממשלה הוטל עליו לרכז את הנושא, זה אחד הנושאים המרכזיים שהוא יעסוק בהם, מטרתנו למצוא את המדינות האלה, או להרחיק למדינות מוצא או למדינות שלישיות או למדינות אחרות.
ניצן הורוביץ: אז אולי באמת בענין הזה נשמע את משרד החוץ.
עומר כספי: הנושא הזה כבר מאד ותיק, סגן שר החוץ היה בוועדה הזו לפני מספר שבועות, בדיוק על הנושא הזה, התקיימו לפחות בזמן שאני בתפקיד הזה עשרות דיונים והנושא הזה חוזר ועולה.
עומר כספי: החלק של ההרחקה למדינות מוצא או למדינות שלישיות מטופל בין השאר על ידינו ולא רק על ידי משרד החוץ, מאז החלטת הממשלה וגם לפניה הנושא נמצא על סדר היום של המשרד, מאז החלטת הממשלה, מאז ההתעצמות והתרחבות התופעה הזו כמובן שזה הפך להיות במקום מאד מאד גבוה, הזכיר פה יושב ראש הכנסת את הביקור שלו בז'נבה, אנחנו נמצאים בקשר רציף עם נציבות האו"ם לפליטים גם פה וגם בז'נבה, אנחנו בשנתיים האחרונות נעשו פניות למספר רב של מדינות, שלישיות, בענין של קליטה של חלקם.
עומר כספי: לצערנו לא בהצלחה מרובה עד כה - - -
ניצן הורוביץ: איזה סוג של מדינות?
עומר כספי: מכל הסוגים.
עומר כספי: גם מערביות וגם מדינות באפריקה, אני לא רוצה לפרט כאן אבל צריך להבין שהתופעה היא תופעה של מליונים באפריקה.
עומר כספי: לדוגמה, מלחמת האזרחים בחוף השנהב לפני כשנה יצרה גל של מאתיים אלף תושבים רק למדינות השכנות מסביב לחוף השנהב, עכשיו הם מתחילים לחזור אבל, אף מדינה -ובטח לא מדינה מתפתחת, לא סתם תקבל על עצמה לקבל גם את האנשים שנמצאים אצלנו, מה גם שהם רואים בנו מדינה מפותחת שיכולה לטפל בדברים האלה בעצמה, כשביחס לתופעה העולמית - ואני מדבר כבר על מעבר לאפריקה, מדינות מערביות, ארצות הברית, קנדה ואוסטרליה מתמודדות עם פליטים מעירק, מאפגניסטן, ממלזיה, כל אחת עם האיזור שלה, מדובר פה בעשרות מליונים כך שכשאנחנו באים עם המתי מעט שלנו ביחס לעולם כולו אז המסר הוא בעיקר: אתם צריכים למצוא את הדרכים להתמודד עם התופעה הזו בעצמכם.
עומר כספי: יחד עם זאת, לצד זה אנחנו מעודדים הרחקה מרצון, וולנטרית, בעזרת תכניות של הכשרות ותמריצים לאנשים שבכל זאת רוצים לחזור לביתם - - -
ניצן הורוביץ: אבל היות וכמעט 90% הם מאריתריאה התמקד במדינה זו.
עומר כספי: עם אריתריאה יש עם זה בעיה.
עומר כספי: זו היתממות, מה שחברי מאגודת זכויות האזרח אמר, יש אמנת הפליטים, אני לא עורך דין ולא אפרש את אמנת הפליטים ואת הדברים שהיא אומרת, את זה משרד המשפטים יעשה אבל יש שם הנחיות מאד ברורות של נציגות האו"ם לפליטים, בעיקר מאריתריאה, הנציג שלהם נמצא פה, יש את ה- common practice, מה שמקובל בעולם, כשאתה מסתכל מסביב אתה רואה שמדינות מערביות לא מחזירות אריתריאים כרגע - - -
דובר: מה ההנחיות האלו?
עומר כספי: ההנחיות אומרות להחזיר.
עומר כספי: מצב זמני באריתריאה לא עושה אותם פליטים, סליחה, עם כל הכבוד - - -
סיגל רוזן: סגן השר אמר בוועדה הזו שנשקפת להם סכנה ואף סכנת חיים.
עומר כספי: רגע, תנו לי להשיב.
עומר כספי: אני יודע, ההנחיות נמצאות באתר, הן גלויות ושקופות אתם יכולים לקרוא אותן, אני קורא אותן וכולם יודעים אותן בעל פה, אני לא מנסה – כמו שהוא צייר את זה פה - להסתיר דברים, ההנחיות היו מאד ברורות, יש מצב - - -
דובר: רק לפרוטוקול, ההחלטות קובעות שיש - - -
ניצן הורוביץ: רגע, סליחה, לא להתפרץ.
עומר כספי: נמצא פה נציג הנציבות והוא יוכל להגיד לך מה ההנחיות אומרות.
עומר כספי: מה שאני אומר הוא שאנחנו, על פי ההנחיות האלו ועל פי המחויבויות הבינלאומיות שלנו ועל פי האמנות השונות, כרגע לא יכולים להחזיר לאריתריאה.
עומר כספי: וזו בעיה.
עומר כספי: זו בעיה כיוון שפה, הם נמצאים פה, ומקורם באותה מדינה.
עומר כספי: זה מצב זמני, זה יכול להשתנות, ולכן - - -
ניצן הורוביץ: האם יש לכם סוג של מגעים עם שלטונות אריתריאה?
ניצן הורוביץ: עם הנשיא?
עומר כספי: אני יודע שהיו, אני לא מהתחום הזה של אגף אפריקה אבל אני יודע שהיו בעבר.
עומר כספי: צריך להבין שאריתריאה, במצב שלה היום בזירה הבינלאומית זו לא מדינה ש"מקובלת", נקרא לזה כך, זאת אומרת, זה גם ענין, כמו שאמרתי, של מה שמקובל במדינות שהן like minded ויש לזה כרגע מצב זמני, שלא ניתן להחזיר וזה לא אומר שהם לא ולא נהיה תמימים, - - -
ניצן הורוביץ: האם הסוגיה הזו עולה במסגרת היחסים של ישראל עם המדינה הזו?
עומר כספי: הסוגיה הזו עולה בכל דרך שאפשרית כדי לנסות ולמצוא פתרון לבעיה.
עומר כספי: לא יכול להגיד מעבר לזה.
עומר כספי: משקיעים בזה הרבה מאמצים אבל אני גם אומר שאסור להיות תמימים.
עומר כספי: הזכיר פה הלל את האס.
עומר כספי: אמ.אס.
עומר כספי: שקורא לשאר להגיע.
עומר כספי: מדובר בתעשיה שמגלגלת הרבה כסף, מדובר ברשת עניפה של מדריכים - ונציגים של המשטרה והצבא יוכלו לדבר על זה.
עומר כספי: לצייר את האנשים האלה כאנשים שנסים על נפשם, ובורחים - אני לא בטוח שזה מדויק.
עומר כספי: יש פה המון המון כסף שאנשים עושים, הרבה אנשים משלמים עבור זה, עושים חישובים מאד מדוייקים, תוך כמה זמן חודשי עבודה יודעים כבר כמה כסף הם ירוויחו פה, הם יכסו את הכסף שהם משלמים, וקוראים גם למשפחות ולחברים להגיע.
עומר כספי: הבעיה היא כמובן שהמעבר הוא מעבר שלא ניתן לעצור אותו, מעבר חופשי לישראל.
עומר כספי: יש פה עבודה אז מגיעים.
עומר כספי: זה קורה בכל העולם המערבי.
עומר כספי: זה לא הופך לאותם לפליטים, לא הופך אותם לפליטים - - -
דב חנין: הם משלמים הון כסף כדי לברוח ממקום למקום, למה זה שהם משלמים לא הופך אותם לפליטים?
עומר כספי: בתשובה להערות הביניים שהיו כאן כרגע, אני יכול להגיד לך שהפריסה של נציבות האו"ם לפליטים בחלל שבין אריתריאה לישראל לא נמצא רק בתל אביב, באפריקה יש עשרות משרדים של ארגוני סיוע ואדם שבורח מאריתריאה יכול לגהיע למדינה שכנה שהיא הרבה יותר קרובה מישראל ולהגיש שם בקשה לפליטות.
עומר כספי: אני מניח שרובם לא עושים את זה.
דב חנין: סבא שלי באירופה, כשהוא ברח הוא הלך למקום שהיה לו בו הכי טוב.
דובר: אבל הם באים לעבוד ולא מבקשים מקלט.
עודד פלר: ואתה לא שואל אותם מה יקרה להם אם יחזירו אותם.
ניצן הורוביץ: רגע, כל אחד יקבל רשות דיבור.
עומר כספי: מה שאני אומר זה שפליט שנס על נפשו, אם הייתי כזה, דבר ראשון הייתי רץ לנציבות האו"ם לפליטים, הקרובה ביותר למדינה שלי, וזה בטח לא בתל אביב ומכיוון שהם לא עושים את זה אני מניח שהדחף שממנו הם פועלים כנראה לא כזה לוחץ כי הוא יכול לחכות עד שמגיעים.
ניצן הורוביץ: האם נציבות האו"ם רוצה להתייחס לענין הזה?
ביל טול: At first, it is important to say that this is a very significant challenge for , this is recognized, in many things we talked about.
ביל טול: I will say just one thing about, for example, the policy on … that is, for example, the speaker, from his visit to . Basically, the practice in Israel is to grant temporary protection to these people, it’s ackno
ביל טול: wledging the fact that they can’t be sent back because they will face prosecution, they can’t go back, this is basically acknowledging a temporary refugee status in Israel.
ביל טול: So that is our position on that.
ביל טול: I would also say that I recognize, as Mr.
ביל טול: Ben Ami said, that there are two big challenges in Israel, one is addressing the influx, and the nature of the influx, and the motivation for the influx, and the second is the addressing the conditions of those whom are here because it is reality that the people are here, so with regards to addressing influx and other measures instead of being taken, but with regards to, the condition here, the reality is, in terms of philosophy and terms of practice, Israel understands that they cannot force those people to go back so, therefore, they have to be able to survive here so we fully indorse the speakers suggestion to regularize the influence on Israel.
ביל טול: Thank you
ניצן הורוביץ: What about the issue of burden sharing, being able, or introducing other countries in order to help coping with this influx?
וויליאם טול: I have an interesting story about that, in my previous posting, before coming to Israel, I was representive in Bacou, Azerbaijan, in 2007 I have got a phone call from Israel’s ambassador who was asking me: who is the counterpart in the government, to seek if Azerbaijan will be interesting in receiving some of the African coming to Israel, so, as I said, this is something I know that the foreign ministry, very aggressively, trying to seek, but I will also say, that Israel is also expected to carry its share of that burden, of hosting these people until such time as they can return to their country.
יעקב כץ: How may organs you should think we have to accept in ?
יעקב כץ: Another one million?
יעקב כץ: Five million?
יעקב כץ: Five hundred thousand people?
יעקב כץ: What is your estimate?
ביל טול: See, this is why I - - -
יעקב כץ: Just give the number because all the people are suffering is South Africa and we have to be good and take part of them, but most of them are coming to Tel Aviv and we have so much merci or “rachmanut” as we say in Hebrew - - -
ביל טול: As Mr.
ביל טול: Ben Ami said, curtain steps have to be a taken to address the influx of people here, is constructing the wall, this is ’s responsibility and we have no comments oh this.
ביל טול: We have suggested that will entry the discussions with , as a part of the revolution there, this is the mechanism to address influx people coming.
ביל טול: How many people?
ביל טול: This, of course, is the big challenge for the environment in because doesn’t see the situation as the 45,000 people that are here, they see it in the fear of hundreds of thousands that will come.
ביל טול: That creates a difficult environment here for improving the conditions of people.
ניצן הורוביץ: We are raising this with you is because Israel, unlike Italy or Greece or France, has a terrestrial order for Egypt, over , which is open and so the situation is basically different from other situations that you have, with other terrestrial orders like with Mexico in the United States, but Mexico is a country to reach the United States immediately, so even in one day after the process, they can remove these people and take them back to Mexico in the same day but, Israel, because of the special circumstances, with Egypt and with other African countries, cannot do that, the Egyptians are not taking these people back although Egypt is responsible, in the eyes of the international law, this is why we are addressing this issue with you, because it is a matter of the international law.
וויליאם טול: But what if I make, for since my arrival here, three years ago, we have suggested that the government of is to entering to an agreement with , whereby you can re meet people under certain conditions, this would guarantee that will behave according to their responsibility towards these people.
וויליאם טול: We have offered to be a part of such an agreement but this never happened, unfortunately now, with the condition in it is much more complicated.
וויליאם טול: But as you mentioned, the burden sharing and the return under the re admission agreement as is common practice in European countries, this is a formula which we tried to apply with and on this issue, now of course, it is more complicated.
ניצן הורוביץ: Thank you very much.
ניצן הורוביץ: יש לי פה בקשה של נציג תושבי תל אביב.
מאיר יעקובי: ברשות יושב ראש הכנסת, הועדה, אני מאיר יעקובי, עשרים ושתים שנה אני בארץ, עשרים ושתים שנה יש לי חנות בתחנה המרכזית בתל אביב.
מאיר יעקובי: רוצה להגיד לכם’ כמעט שנה וחצי היה כנס של כרמל, יש חלק, ראינו את זה בטלוויזיה, רואים בטלוויזה רואים סרטון, מסכנים, אבל, אתם לא הרגשתם מה הם עברו, זה כבר ברור, על הגוף שלהם, על זה אני רוצה להגיד לך, אתם יושבים פה, אתם לקחתם משטרת ישראל בייביסטר, אני לא פוליטיקאי ואני לא מפלגה, לקחתם משטרה בייביסיטר לטפל במסתננים והאם נגמר הסיפור?
מאיר יעקובי: עירית תל אביב תטפל בזה ונגמר הסיפור?
מאיר יעקובי: כך אתה תטפל בזה - נגמר הסיפור?
מאיר יעקובי: ואתם יושבים פה ונותנים מספרים לא נכונים.
מאיר יעקובי: אם אתם לא מאמינים אז בעיתון "ידיעות אחרונות" כתוב 93,000 תיירים, 57,000 מסתננים, 74,000 פליטים, אתה מבין?
מאיר יעקובי: הגענו למאתיים אלף, עכשיו אתם אומרים 40,000, רק באיזור תחנה מרכזית שאני עשיתי סיור עם חבר כנסת והיה לי כבוד לעשות סיור אתו, הוא ראה את זה, גועל נפש בדרום תל אביב, אנחנו סובלים, שיכורים, מסוממים, בבוקר מול החנות שלי יושבים מאה אנשים סודנים, בירה, בירה, בירה, שותים בירה, שיכורים, גונבים אופניים, באים לרחוב, מקללים יהודים, מקללים ישראלים, אתה מבין?
מאיר יעקובי: ואתה לא יכול לדבר אתם, אפילו משטרה בתל אביב מפחדת לדבר אתם, כל סודני צריך ארבעה שוטרים, מה עושה שוטר?
מאיר יעקובי: אמרתי, אני לא פוליטיקאי אבל אני מנסה להסביר לכם, על יריקה ילדה בת שמונה, שבאמת אני מתנגד וכואב לי, אני הרגשתי כאילן היא ילדה שלי, כל התקשורת, כל המדינה 'על הרגליים' אבל אתם לא יודעים שהם באים לפה, מסתננים, ופליטים בתחנה מרכזית תל אביב, יורקים על המדינה שלנו ואתם שותקים לא מדברים מילה, על ילדה, בת שמונה שיורקים מדברים, כשאפשר לשטוף אותו עם סבון ונגמר הסיפור, אתם יושבים, הם כואבים להם לב בשביל האנשים כי אין להם, קח אותם הביתה, שבוע ימים, תראה מה יעשו לך, שבעה הימים, מי שאומר זכויות אדם, אני אוהב אותם, יש הרבה קליינטים שבאים לחנות שלי וקונים ממני אבל מי שדואג ואומר שמסתננן צריך להיות במתחם של מסתננים ופליטים צריכים להיות במתחם פליטים ומי שכואב לו: קח אותו הביתה, שבוע ימים תארח ותרגיש מה זה.
ניצן הורוביץ: נציג המשטרה, קודם כל, אם תוכל להתיייחס למצב בדרום תל אביב, האם יש יותר בעיות מבחינת
ניצן הורוביץ: כם עם האוכלוסיה הזו, אולי פחות, יותר תיקים, פחות תיקים, איזה סוג וכו'.
ניצן הורוביץ: דבר שני, אנחנו -ואני אישית העברתי למשטרה בחודשים האחרונים מידע על אנשים מקרב האוכלוסיה הזו שעוסקים בהעברת כספים לכל מיני כנופיות בסיני שמעורבות בחטיפות, באונס, בעינויים, בהברחות, אנשים כאן אוספים כספים בקרב הקהילות כאן ומעבירים אותם לשם.
ניצן הורוביץ: ממש מאפיה.
ניצן הורוביץ: כולל פשיעות, מספרי טלפון, מספרי רכב, כתובות, על אנשים שכאן יושבים, בתל אביב ובמקומות אחרים, ומעורבים בסחר הזה, וכמו שאתה יודע היטב, בדרך כלל לא רק מדובר בחר בבני אדם כי כשמדובר בחסר אז מדובר בעוד תחומים שכרוכים בזה או שכרוכים במעברי גבול ואני לא רוצה להרחיב את הדיבור כי אתה יודע בדיוק למה אני מתכוון, אז השאלה על שני התחומים האלה היא איך המשטרה מטפלת, כי אני חייב להגיד לך, לפי מה שאני רואה, כיו"ר הועדה, אין הרבה טיפול.
בועז חממי: ראשית לשאלה הראשונה.
בועז חממי: משטרת ישראל מתמודדת עם התופעה של המסתננים כמו שהיא מתמודדת עם כל תופעה כנגד עבריינות בכל מקום בארץ.
בועז חממי: יחד עם זאת מדובר באוכלוסיה שהבעיה המרכזית של משטרת ישראל היא חוסר הזיהוי, כמו שציינו פה גם ממשרד הפנים, מדובר באנשים שגנבו גבול, הנתונים המזהים שהם מסרו למשרד הפנים לא מופיעים בידי המשטרה, נכון לעכשיו נעשתה פעילות מול משרד הפנים כדי לקבל את אותם מימצאים על מנת שנוכל לזהות אותם, יש עדיין בעיות מבחינה טכנולוגית אבל עדייין זו הבעיה המרכזית.
בועז חממי: איך אתה אוכף חוק כנגד אדם שלמעשה אתה לא יודע מה הזהות שלו?
בועז חממי: משטרת ישראל השכילה וכמו שציינו פה, הוקמה תחנת לוינסקי, שלמעשה נלקחו מתוך מחוז תל אביב תקנים שבמיוחד נתנו להם הדגשים כמו שוטרים דוברי שפה טיגרית, כדי לטפל באותה התופעה אבל כמובן משטרת ישראל, כמו שאתם מבינים, לא יכולה לטפל בכל הבעיה, זו בעיה, כמו שאדוני ציין פה זו תופעה שהיא כלל משרדית - - -
ניצן הורוביץ: לא ביקשתי ממך שתטפל בתופעת ההסתננות, ובסטאטוס, אני מדבר אתך על אנשים - - -
בועז חממי: לגבי הנושא הזה, יתרה מכך גם היתה ועדת תיאום ספציפית שתתתייחס לתופעת העבריינות בקרב המסתננים, הגיעו גורמי שטח והנתונים הוצגו בפני הועדה, אצל - - -
ניצן הורוביץ: מאה אחוז, אני יודע, לא ענית על השאלה.
ניצן הורוביץ: יש תחנת לוינסקי, יפתח, עם אילו בעיות אתם מתמודדים בשטח, האם זה יותר מאשר עם אוכלוסיה כללית, רגילה, פחות, - - -
בועז חממי: בוודאי.
בועז חממי: קודם כל, הריכוז, ראו, התופעה שלה כמו שתיאר התושב בדרום תל אביב, התופעה של ריכוז של שיכרות, התופעה שיש קושי בחקירה עקב קושי שפה, מדובר בערב רב של שפות זרות, שחוק חקירת חשוד דורש לדוגמה תיעוד חקירה באופן חזותי על ידי מתורגמן, זה דורש שיהוי להבאה של מתורגמן, אם יש אירוע שצריך לזהות - - -
ניצן הורוביץ: האם יש לכם ריבוי של תופעות של הפרת סדר בדרום תל אביב?
ניצן הורוביץ: תסביר לי מה הבעיה בשטח.
איתי קזאז: אין לי כרגע את הנתונים הספציפיים.
איתי קזאז: לא זומנו לפה כדי לתת נתונים ספציפיים לדיון הזה, כי הדיון עסק בהצעת החוק - - -
ניצן הורוביץ: האם אתה איתי קזאז?
איתי קזאז: אני בחטיבת החקירות.
ניצן הורוביץ: אתה ראש חוליית אוכלוסיות מיוחדות.
ניצן הורוביץ: אולי אתה תוכל לתת תשובה.
ניצן הורוביץ: אני שאלתי שני דברים.
ניצן הורוביץ: אחד לגבי המצב בשטח בדרום תל אביב, שמענו כאן תלונות וזו לא פעם ראשונה, על בעיות בשטח ואני רוצה לדעת מבחינת המשטרה, האם יש בעיות כאלו, מה המשטרה עושה כדי לטפל בהן, מה ההיקף שלהן?
ניצן הורוביץ: דבר שני, איך המשטרה מתמודדת עם מידע שגם אנחנו העברנו למשטרה - כולל אני אישית - לגבי גורמים בקרב האוכלוסיה הזו ששותפים לסחר ולהברחות, מעבירים כספים לכנופיות של בדואים בסיני, סוחטים כאן את האנשים שנמצאים, אנשים שמוחזקים בתנאים מזעזעים בסיני, מעבירים מפה כספים לשם וזו תעשיה של מאפיה.
ניצן הורוביץ: העברנו לכם את הפרטים לפחות של חלק מן האנשים ולא עשיתם דבר.
איתי קזאז: לא הבאנו נתונים לגבי הפשיעה באיזור תל אביב כי לא נדרשנו לדיון הזה אבל הם מן הסתם קיימים ברשותנו והשפיעה בדרום תל אביב היא קיימת, והיא במגמת עלייה, גם כי האוכלוסיה גדלה במספרים מעצם הכניסה וגם כי היא גדלה, בגלל סוג האוכלוסיה והמאפיינים שלה, פחות או יותר זה כמעט טבעי שהפשיעה במגמת עלייה.
איתי קזאז: זה לגבי החלק הראשון.
ניצן הורוביץ: "במגמת עלייה" צריך להעביר לנו.
ניצן הורוביץ: תעבירו לנו - - -
איתי קזאז: וגם נוכל להעביר.
ניצן הורוביץ: תביא אותם, נביא את הממ"ז ונעשה דיון מיוחד על המצב בתל אביב מבחינת המשטרה אבל תבואו עם נתונים כי להגיד "במגמת עלייה" זה קצת - - -
איתי קזאז: אין שום בעיה להביא את הנתונים רק צריך לבקש אותם זה הכל.
ניצן הורוביץ: אנחנו נקבע דיון מיוחד.
דובר: התקיים דיון ספציפי לפני כחמישה חודשים, כשחבר הכנסת כץ היה יושב הראש, ספציפית שבא מפקד מרחב יפתח, עם כל הנתונים.
דובר: לגבי השאלה השניה, אשמח לקבל את אותם ספציפיות כמו שדיברת, אני כמובן לא אפרט את הנושא של חקירות - - -
ניצן הורוביץ: אני העברתי את זה לסגלוביץ', אז אני מניח ש- - -
דובר: אסביר, אני כמעט משוכנע שזה מטופל.
ניצן הורוביץ: האם לך יש מידע על הדבר הזה?
איתי קזאז: אני יודע שהבאנו את הנתונים, להגיד שלא נעשה דבר זה לא נכון.
איתי קזאז: הנתונים האלה שהועברו אלינו ככל שהוא יודע, - - -
ניצן הורוביץ: האם מישהו נעצר למשל?
איתי קזאז: אני לא יודע להגיד נקודתית אם נעצר או לא אבל אני יודע להגיד שהנתונים האלה כולם, גם אלה שאתם שהעברתם וגם נתונים שהועברו מן הארגונים, הנתונים נבדקו אחד לאחד, אותם נתונים אותם מספרים, אותם לוחיות זיהוי ואותם מספרי טלפון.
איתי קזאז: לא אפרט כאן בדיוק מה הבעיות אבל יש לא מעט בעיות לטפל.
איתי קזאז: למרות שלכאורה קיימת דמות, קיימת לוחית זיהוי, קיים מספר טלפון, יש בעיה.
איתי קזאז: - - -
ניצן הורוביץ: אלה עבריינים קשים, אלה לא אנשים - - -
בועז חממי: אדוני, נשמח להעביר אליך - - -
ניצן הורוביץ: שבאים מרצונם למשטרה.
בועז חממי: אבל לא בפורום הזה, אני מבקש.
ניצן הורוביץ: נעשה דיון מיוחד.
צביקה גלברד: שכל האזרחים במדינה ידעו את המצב.
בועז חממי: זה לא נתון לפרסום לגבי גודל התופעה או גודל הפשיעה של ה - - -
צביקה גלברד: האם נוכל לקבל את הנתונים אם נפנה אליכם?
ניצן הורוביץ: שמע, אמרתי אנחנו נעשה דיון מיוחד עם הממ"ז, גם עם נציגי עירית תל אביב ונציגים מן השכונות ונדבר ספציפית על הנקודה הזו, אבל תוכלו לבוא עם נתונים.
סיגל רוזן: אגיב לדבריו של עומר כספי שטען שאותם אריתריאים שנמלטים מאריתריאה, ברגע שהם מוצאים מקלט באתיופיה או בסודן, במדינות ליד, הם בעצם כבר מוגנים וזה שהם ממשיכים בדרכם לישראל זה מה שהופך אותם למסתנני עבודה, אם הבנתי נכון את דבריו, ואני רוצה רק לומר, בסודן נמצאים כיום 103,000 אריתריאים, באתיופיה נמצאים 44,000 אריתריאים, הסיבה שהם ממשיכים ונמלטים היא שאותן מדינות - ואנחנו שומעים על זה יום יום - מגרשות אותם בחזרה לאריתריאה ושם הם נעלמים באותם מרתפים חשוכים וזו הסיבה שלא מחזירים אנשים לאריתריאה.
סיגל רוזן: גם במדינות אירופה, למרות שאף אחת ממדינות אירופה לא גובלת באריתריאה, אריתריאים מצליחים להגיע לשם בדרך לא דרך ועובדה שלמעלה מ- 80% מהם מוכרים כפליטים על פי האמנה, מדינות שבודקות את הבקשות של האריתריאים - - -
ניצן הורוביץ: איפה?
סיגל רוזן: איפה?
סיגל רוזן: בכל מדינות אירופה.
סיגל רוזן: מספרים?
סיגל רוזן: כמה הוכרו?
סיגל רוזן: באיטליה 10,856 לפי הנתונים של השנה האחרונה, באנגליה 9,480, בנורבגיה 4,668, אלה הנתונים מן הדוח האחרון של האו"ם, נתוני הכרה בפליטים אריתריאים, מדינות שבודקות בקשות של אריתריאים, מכירות בהם כפליטים על פי האמנה, בישראל אין אף פליט מוכר מאריתריאה פשוט כי ישראל לא בודקת את הבקשות שלהם.
צביקה גלברד: אני חבר בוועד למניעת הסתננות ושב"חים.
צביקה גלברד: רציתי להדגיש מספר דברים.
צביקה גלברד: אל"ף, המצב בשכונות חמור מאד, כפי ששמענו, השכונות הופכות להיות מחנות פליטים, והם מחנות מסתננים, פליטים, התושבים הישראלים הופכים להיות פליטים.
צביקה גלברד: אף אחד לא דיבר פה על הסכנה הקיומית למדינה, ככל שהזרם הזה יתגבר ואם הם ייתערו בארץ ויתבססו בארץ, המספרים שלהם יהיו גדולים זו סכנה קיומית למדינה מכל הבחינות.
צביקה גלברד: אנחנו חייבים לטפל בבעיה.
צביקה גלברד: אנחנו מבקשים כך, אל"ף, לסיים את גדר ההפרדה בשיא המהירות ואפילו לעשות גדר זמנית.
צביקה גלברד: בי"ת, לאכוף את חוק ההסתננות ובנוגע לזה, פליטים - ואנחנו מחוייבים לנושא הפליטים, אנחנו רגישים לנושא, אנחנו יהודים ואנחנו יודעים שצריך לטפל בפליטים אבל, פליטים צריכים להיות במחנה פליטים, כמו מחנה פליטים לפליטים הסורים שהגיעו לטורקיה, זה מה שאנחנו צריכים לעשות כאן, אפשר לעשות את זה בצורה מסודרת ויפה באחד מבסיסי צה"ל בדרום תל אביב, אפשר לעשות איזו עיר או לא עיר, אלא אתר בדרום, זריז ומהר, צה"ל צריך להיות ערוך למצב שהוא יכול להעמיד מאות אלפי אנשים בזמן חירום.
צביקה גלברד: אני לא מוכן לשמוע שצריך לקחת שנה להקים את בית המלון הזה שמבקשים להקים.
צביקה גלברד: צריך לעשות אתר עם המינימום שנדרש למסתננים.