GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אביטל שטרנברג: חבר הכנסת כץ, אין בינינו מחלוקת שצריך להתמודד עם פשיעה של מסתננים, אין בעניין הזה מחלוקת ושזה יהיה ברור כאן על השולחן.
אביטל שטרנברג: יחד עם זאת במבנה המשפטי הנוכחי של החוק הישראלי ישנה שאלה אם כשאתה מחליט מצד אחד לא להעמיד לדין על הסתננות אתה יכול ליטול - - -
יעקב כץ: יגיד לך ידידנו יוסי אדלשטיין, אין החלטה שלא להעמיד לדין מעסיק, זה נעשה הכול בשקט במציאות.
יעקב כץ: נצא עם הודעה שאנחנו לא נעמיד לדין עד שלא, אבל זה לא שיש מניעה משפטית מבחינת החוק שמחר נאכוף.
יעקב כץ: יוסי יש לך בעיה לקחת מעסיק ולהעמיד אותו לדין?
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו לא מדברים על מעסיק, אנחנו מדברים על המסתנן.
יעקב כץ: יש לך בעיה להעמיד לדין את המעסיק?
יולי יואל אדלשטיין: אבל לא זאת השאלה, השאלה לגבי המסתנן.
יולי יואל אדלשטיין: משטרת ישראל ברמת העיקרון בגלל אלף ואחת סיבות לא מעמידה את המסתננים על פי 'חוק ההסתננות'.
יולי יואל אדלשטיין: מה שכן אנחנו עושים זה כשמסתנן בא בפעם השנייה או השלישית אז אנחנו כן מעמידים אותו לדין כי אנחנו אומרים שהוא מה שנקרא חוזר על העבירה, אז המשטרה כן מגישה נגדו כתב אישום בפן הפלילי, אבל הם יכולים להגיש כבר בפעם הראשונה.
יעקב כץ: מישהו רוצה להוסיף כאן עוד משהו?
אלעזר כהנא: אני רוצה להוסיף, ראשית משהו אחד חיובי שבסוף כן כדאי להגיד, אתמול סיימנו סדרה של דיונים בוועדת חוקה על תיקון ה'חוק סדר דין פלילי' לנטילת אמצעי זיהוי במישור הפלילי ושם קיבלנו אישור של הוועדה שאמור לעלות לקריאה שנייה-שלישית, אני מקווה שבשבוע הבא.
אלעזר כהנא: מדובר על תיקון ארוך אבל אחד התיקונים שם הוא שיהיה אפשר להשוות מול המאגר הפלילי, להשוות ולא לכלול בשלב הזה, להשוות מול המאגר הפלילי גם דגימות שנטלו לצורך כניסה לישראל.
אלעזר כהנא: זאת אומרת אדם שרוצה להיכנס לישראל לצורך מתן האשרה יהיה ניתן להשוות אותו קודם כל מול המאגר הפלילי.
אלעזר כהנא: זה לא יחול על מי שלא היה פה מעולם כי אין לי סיכוי שתהייה במאגר הפלילי איזו דגימה שלו.
אלעזר כהנא: זה כן יכול לחול על כל אלה שכבר היו פה ובאו שוב, יש סיכוי קלוש, זה יכול לחול על עובדים זרים ששהו פה ובאו שוב וכבר הסתבכו פה בזירות עבירה.
אלעזר כהנא: זאת לפחות קצת התקדמות.
אלעזר כהנא: ישנה התקדמות בתקופה האחרונה, אני לא יודע אם קרה לפני שנציגי המשטרה אמרו כאן את מה שאמרו, יש לנו היום כן אפשרות לזהות את כולם במובן שיש לנו עמדות שמזהות מול המאגר של משרד הפנים, אנחנו כן יכולים לזהות היום אדם שאנחנו נתקלים בו ברחוב - אותו כן ניתן לזהות.
אלעזר כהנא: מה שאין לנו נכון להיום, ואת זה אנחנו מקווים להסדיר בעתיד באמצעות החקיקה שעכשיו אמורה להתקדם, זאת האפשרות להשוות אותם לא רק מול מאגר הפלילי.
יעקב כץ: הדברים שאני רוצה להעביר בחקיקה זה שאדם שנכנס לארץ ללא רשות הוא עבריין והעבירה הזאת מחייבת קודם כל לקחת את כל הנתונים שלו ושלמדינת ישראל תהייה שליטה על זה.
יעקב כץ: את הדבר הזה אני רוצה להעביר בחקיקה.
אביטל שטרנברג: נטילה אזרחית עושים בכל מקרה.
נעה בן שבת: אני מבינה, שבתיקונים המוצעים ל'חוק הכניסה לישראל', תאפשרו גם לקחת נטילה אזרחית של אמצעי זיהוי?
אביטל שטרנברג: הנטילה האזרחית קיימת כבר היום מכוח סעיף 6 ל'חוק הכניסה לישראל'.
אביטל שטרנברג: יחד עם זאת חשבנו שנכון להסדיר את זה בחקיקה כולל שימושים משטרתיים.
אביטל שטרנברג: השאלה המשפטית שעומדת כאן כרגע וסביבה התכנסנו היא, האם אפשר לבצע נטילה מכוח הדינים הפליליים למרות שאין כוונה להעמיד לדין על עצם הסתננות.
יעקב כץ: את לא יכולה להגיד את זה.
אביטל שטרנברג: זו סוגיה שעדיין לא ניתן עליה מענה.
יעקב כץ: הדבר הזה אינו נכון.
נעה בן שבת: למרות שהם ייתרו, כי אם הנטילה האזרחית תהייה דומה, בלי שום קשר לשיתוף המאגרים, היא תהייה דומה לפלילי יכול להיות שתשיגי את אותה מטרה.
יעקב כץ: מחר המדינה תתפוצץ, בניין עזריאלי יתפוצץ ואז ישאלו מה קרה, אחד מאל-קעידה נכנס ויגידו היה דיון ששאלו את היועץ המשפטי לממשלה ושאלו אותו אם אדם שעבר עבירה בעצם כניסתו שלא כחוק.
יעקב כץ: תרשי לי בבקשה אני רוצה לומר מה שעל ליבי, כשנעשים מעשי חלם אני אומר, מבחינת האחריות של מדינת ישראל כלפי אזרחיה - - -
אביטל שטרנברג: המשטרה היא זו שהפנתה את השאלה ליועץ המשפטי לממשלה.
יעקב כץ: המשטרה ישבה פה וסיפרה שאין לה אפשרות לאכוף את החוק במדינת ישראל כי אנחנו חלמאים.
יעקב כץ: אני שמעתי את זה באוזניים שלי וכתבתי את זה ולכן כינסתי מיד דיון כי אני רוצה להבין איך זה קורה שאנחנו כאלה חלמאים ודפוקים.
יעקב כץ: מתברר לי עכשיו, לדידי, אני חושב שאנחנו חבורה חלמאית ופושעת, כך אני חושב.
יעקב כץ: מותר לי לחשוב כך כי אם למדינה נכנס פושע שהוא יכול להיות הכול מכל וכל ולא לוקחים את כל הנתונים שלו אז זה מפחיד אותי לחשוב שמחר הוא יאנוס את הבת של האח שלי בתל אביב ואי אפשר יהיה לתפוס אותו כי לא לקחו את הנתונים שלו.
יעקב כץ: אחר כך הוא יאנוס עוד אחת ועוד אחת ולא ידעו מה לעשות כי לא יודעים מיהו.
יעקב כץ: זה נעשה רק כתוצאה והפשיעה הולכת ומתגברת ובפני הציבור עומדת העובדה שהפשיעה הולכת וגדלה.
יעקב כץ: כולם כאן מפחדים וזה מתחיל מראש הממשלה שפוחד - - -
אביטל שטרנברג: השאלה מה החוק מאפשר למשטרה לעשות.
יעקב כץ: אמרתי, אני המחוקק ואני מביא חוק.
יעקב כץ: היום המשטרה לא עושה כי היא שומעת לך והיא לא שומעת לי גם אם החוק מאפשר לה.
יעקב כץ: אני מודיע לך שאין שום בעיה היום למשטרה מבחינת החוק כשמדובר בעבירה.
יעקב כץ: אם אני הייתי היום השר לבטחון פנים לא הייתי עובר על שום חוק, הייתי מורה היום למשטרה לקחת מכל אדם שנכנס לישראל שלא כחוק כי הוא עבריין, לקחת את הנתונים עליו.
נעה בן שבת: בעצם לפתוח בחקירה לגביו.
אביטל שטרנברג: משטרת ישראל מצאה לנכון לפנות ליועץ המשפטי לממשלה משום שהיא הרגישה לא בטוחה בעניין.
אביטל שטרנברג: היא לא הייתה בטוחה שיש לה סמכות.
אביטל שטרנברג: העניין עדיין בבדיקה, עדיין לא נתנה תשובה ואני מניחה שתהייה תשובה בזמן הקרוב.
יעקב כץ: גם למחוקקים יש את הזכות.
אביטל שטרנברג: להגיד שמשרד המשפטים עוצר את זה, זה לא מדויק.
יעקב כץ: לא אמרתי שמשרד המשפטים עוצר, אמרתי שמי שעצר זה ששאל את שאלת הקיטבג, ומי שעוצר זה שר המשטרה ואני לא בא בטענות אליך.
יעקב כץ: אני לא בא בטענות אליך, אנחנו מדינה יפה, אנחנו רחמנים שמרחמים על אכזרים ואכזרים על רחמנים.
יעקב כץ: סלחי לי אני לא עובד אצלך, אני עובד אצל עם ישראל ואם אני יכול למנוע פשע אחד אני אמנע אותו ואני לא אחכה לך.
יעקב כץ: לדעתי אדם שעבר עבירה ונכנס לישראל הוא עבריין, הוא עבריין לכל דבר ויש למשטרה את הזכות לקחת את כל הפרטים, אני אעביר כאן חוק ואת תראי ש- 120 חברי כנסת שישמעו את הסיפור ממני כולם יחתמו עליו מבלי יוצא מהכלל כולל חברי הכנסת הערבים, לא יהיה אחד שימנע את חתימתו.
יעקב כץ: אין אחד שיכול לבוא ולהגיד שמחר לא נוכל לחקור פשע למרות שהעבריין היה אצלך ולך חפש אותו אחר כך, לא שמעתי על דבר כזה.
יעקב כץ: בעצם אני גם אוציא את ההודעה.
יעקב כץ: מישהו מהמשטרה רוצה לומר משהו?
יעקב כץ: מיצנו את עצמנו.
יעקב כץ: יוסי אדלשטיין אתה רוצה להוסיף משהו?
יעקב כץ: קיבלת דיווח כמה מסתננים נכנסו בשעה האחרונה?
יעקב כץ: אני לא יודע אם שמעתם שעד ה- 15 לחודש הגענו ל- 635 מסתננים החודש.
אביטל שטרנברג: יש לי את הנתונים כל שבוע ואני טורחת להפיץ אותם כולל לגלעד והוא יעיד על כך.
יעקב כץ: אנחנו נמצאים בצרה צרורה ולבי לבי על העיר תל אביב.
יעקב כץ: פעם הייתי הולך לשחות שם וכואב לי עליה, כואב לי עליה בעיקר שבתים ושכונות נכבשים על ידי אנשים שנכנסו שלא כחוק.
אביטל שטרנברג: אדוני אני אעביר את הבקשה שלך לסיים את העניין במשרדנו בהקדם האפשרי.
אביטל שטרנברג: אני חושבת שנכון להגדיר את המצב שעדיין ממתינים לתשובת היועץ המשפטי לממשלה שתינתן בימים הקרובים.
יעקב כץ: אני רוצה לומר לך, אני קראתי ולפחות נאה דורש נאה מקיים, אצלנו בישיבה אחרונה ישבו קציני משטרה ולחרדתי סיפרו את העניין הזה ואני לא האמנתי למשמע אוזניי, חשבתי שאני שומע כאן משהו הזוי.
יעקב כץ: פעם הייתי בצבא והיינו בתפקידים של שמירה על הגבולות, יש דברים שהם א' ב' ואתה לא יכול להתחיל להבין את מה שנאמר כאן בשולחן.
יעקב כץ: אני עם השכל המועט שלי לא מתחיל להבין אפילו על מה מדובר כאן, לא מבין.
יעקב כץ: אמרתי שיש הרבה דברים - - -
גלעד נתן: נקודה קטנה אבל נקודה חשובה, בעוונותיי יש לי את הכבוד לעבוד עם בת שבע בוועדת סמים, כשהמדינה רצתה להעביר חקיקה בעניין האלכוהול כי הגדירו אותה כמכת מדינה זה לקח מעט מאוד זמן בתהליכים מזורזים.
יעקב כץ: הנה את שומעת כשמדינת ישראל רצתה, אומר גלעד - - -
גלעד נתן: חוקי האלכוהול עברו די מהר, אנחנו מדשדשים בנושא המסתננים כבר שנתיים-שלוש והדברים זזים לאט.
גלעד נתן: נכון, אלכוהול זו בעיה יותר חמורה וגם כאן היה ניתן להעביר מהר.
אביטל שטרנברג: ראשית מפעילים את ה'חוק למניעת המסתננים', בעוד כמה זמן אני מקווה שהוא יסתיים מהר.
יעקב כץ: גלעד, אני מבקש שתכין לי את זה מהר כי אני לא מאמין שהחוק הזה יעבור מהר, אני מבקש להכין לי איך גורמים לכך שמאדם שנכנס שלא כחוק לישראל יהיה מותר למשטרת ישראל לקחת את כל הפרטים מיידית, את הכול, מדין אל-קעידה, מדין זנות, מדין סמים, מדין רצח או אונס ודין כל מיני דברים שקורים במדינת ישראל.
יעקב כץ: אני רוצה את הדבר הזה לדעת כראש הוועדה הזאת, אולי זאת המצווה האחרונה שאני אעשה עד אוגוסט.
יעקב כץ: כשניצן הורוביץ יכנס לכאן, לא תהייה לך בעיה והוא גם יגיד לא לקחת את הנתונים אחר כך.
יעקב כץ: כל עוד שאני נמצא כאן, אני רוצה למנוע את הדברים האלה.
יעקב כץ: נראה איזה חוק יעבור קודם, אני מרגיש שהחוק שלי יהיה הרבה יותר מהיר וגם יחתמו עליו כל חברי הכנסת.
יעקב כץ: 127 שחדרו מ-?
שמעון ביבס: מערב אפריקה.
שמעון ביבס: זאת אומרת לא אריתריאה ולא סודן, היתר הם אריתריאה וסודן.
יעקב כץ: הרוב אריתריאים.
שמעון ביבס: גם פה יש שינוי מגמה.
שמעון ביבס: אנחנו יודעים להגיד שישנו גידול של הסודנים, להבדיל מהאריתריאים.
שמעון ביבס: אם במחצית השנה הם היו או היוו כ-60% מכלל החודרים, בחודש הזה הם עומדים על 44%.
שמעון ביבס: זאת אומרת הסודנים מתחילים באיזה שהוא מקום להשתוות באופן יחסי למספר האחרים.
יעקב כץ: הסודנים מוסלמים?
שמעון ביבס: מוסלמים.
שמעון ביבס: לשירות בתי הסוהר הוגדרו שלוש משימות על.
שמעון ביבס: אל"ף, זה להחזיק אותם כמובן בצו משמורת חוקי, לשמור על ביטחונם האישי---
יעקב כץ: יש קשר בין האריתריאים לסודנים?
יעקב כץ: הם מדברים ביניהם?
שמעון ביבס: ממש לא.
שמעון ביבס: יש ביניהם איבה אפילו.
שמעון ביבס: ידענו לפצח את הקוד הגנטי, משום שנתקלנו פה באירועים והפרות סדר שהתלבו כתוצאה מהנוכחות של שניהם יחד באותו תא שטח וידענו גם להפריד ביניהם.
שמעון ביבס: אנחנו גם נערכנו באופן מעשי לאתר את הבעיות הללו, היום הם מאוחסנים בנפרד, זאת אומרת האריתריאים בנפרד והסודנים בנפרד.
שמעון ביבס: הפרדת האוכלוסיות מייצרת איזה שהוא שקט שיש לנו כמובן אינטרס לשמר אותו.
שמעון ביבס: משימה שלישית שאנחנו עוסקים בה, והיא עיקר הנטל פה, זה להוציא את סדר היום.
שמעון ביבס: זאת אומרת לעבוד באיזה שהוא מקום כקבלן ביצוע, גם למשרד הפנים וגם לגורמי האכיפה השונים, ודאי למשרד הפנים והמשפטים.
שמעון ביבס: קצת לאפס אותך על המקום, חבר הכנסת כץ.
שמעון ביבס: אנחנו כרגע נמצאים פה, סהרונים זה הקטע שמתוחם באדום, אנחנו נמצאים פה, באזור המשרדים, עוטף אותנו קציעות מצפון, כל הקטע הגדול הזה הוא כלא קציעות, נכון להיום הוא מאכלס קרוב ל-1,500 ביטחוניים, כשאנחנו נמצאים כאן מדרומם.
שמעון ביבס: המתקן בנוי משני תאי שטח עיקריים; 1,000 ראשונים מאוכלסים בחמישה אגפים של 200, על תשתית אוהלים.
שמעון ביבס: אגב, אלה ה-1,000 שנבנו בשנת 2007, עם התעצמותה של ההסתננות ואז הוחלט להוסיף עוד 1,000 מקומות כליאה.
שמעון ביבס: נבנו עוד שני אגפים נוספים שכל אחד מהם יודע לתת 500 מקומות כליאה.
שמעון ביבס: אגף 7 ו-8 יחד יודעים לתת 1,000 מקומות כליאה.
שמעון ביבס: כפי שאמרתי, אושרו כרגע עוד 1,000 מקומות כליאה על תא השטח הזה שאני כרגע מצביע עליו.
שמעון ביבס: הוא נמצא פה מצד ימין.
שמעון ביבס: בוקר טוב, מר טרייבר.
יעקב כץ: כשלא היית פה סיפרתי קצת על מעלליך.
שמעון ביבס: הוא אמר שאתה לא בצנחנים.
בצלאל טרייבר: מביקור לביקור אנחנו מתקרבים לתקלות שאין לנו פה באזורים האלה.
בצלאל טרייבר: אז אל תספר אגדות, תספר עובדות.
שמעון ביבס: כפי שאמרתי, לפני שבועיים אישרו תוספת של עוד 1,000 מקומות כליאה, באזור הזה שכתוב מרפאת מתחם ב' ומגדל ד'.
שמעון ביבס: פה אושרו עוד שלושה אגפים בני 340 מקומות כליאה כל אחד.
שמעון ביבס: סך הכל הם יודעים לתת עוד 1,020 מקומות כליאה.
שמעון ביבס: וישנו הפרויקט הגדול של עיר המקלט, שאני מניח שמר טרייבר יותר בקי בפרטיו ובסטטוס שבו הוא עומד.
שמעון ביבס: האזור אמור להיות יותר דרומית לכביש הגישה שהגעתם אליו, אנחנו גם נראה את זה בעין, אם תרצה.
שמעון ביבס: אם תרצה לשמוע על היסטוריית הסכסוך של סודן-אריתריאה, זה המקום.
שמעון ביבס: טוביה, תן כמה מלים בבקשה.
טוביה ברוך: קודם כל נתחיל עם הסודנים.
טוביה ברוך: למעשה הסודנים, אנחנו אומרים שהם ברובם הגדול מוסלמים, בעיקר הצפון, הדרום יותר נוצרי.
טוביה ברוך: מדברים על כ-140...
טוביה ברוך: אחוז גדול, כמו שאמרתי, מוסלמים.
טוביה ברוך: הרקע לסכסוך: למעשה כל הסכסוך התחיל ב-56', כשחתמו על הסכם שליטה, כולל הסכם שלום עם אתיופיה.
טוביה ברוך: היה שקט תעשייתי בתקופה הזאת, אם כי בין השורות היו חיכוכים ביניהם.
טוביה ברוך: זה התעצם ב-72' כשנימרי עלה לשלטון והוא החל להנהיג את הנושא של השריעה, לפחות בחלק מהמדינות, כשבסופו של דבר הדרום לא קיבל את ההתנהלות שלו.
טוביה ברוך: כמובן בתקופה הזאת היו הרבה אבידות בקרב הדרומיים, ובשלב יותר מאוחר, עשר שנים לאחר מכן, הנושא הזה המשיך והתעצם.
טוביה ברוך: זה לאור העובדה שלמעשה השריעה נהיית על כל סודן למעשה, כולל דרפור.
טוביה ברוך: מחליפו של נימרי, אל בשיר, שהמשיך באותה שיטה.
טוביה ברוך: בתקופה הזאת, בעשר השנים הנוספות, היו הרבה התחוללויות שבסופו של דבר הנהיגו 'אדמה חרוכה'.
טוביה ברוך: זה אומר שכדי שהצאצאים של הדרפורים לא ינקמו בסודנים, היה הרג המוני בתקופה הזאת.
יעקב כץ: יש לך הערכה של כמה אנשים נהרגו?
טוביה ברוך: ההערכה היא במיליונים.
טוביה ברוך: אין לאף אחד מספר מדויק, אבל נהרגו המון.
טוביה ברוך: הנושא הזה המשיך למעשה עד 2003.
טוביה ברוך: ב-2003 גם הנושא של הרעב נכנס להיסטוריה.
טוביה ברוך: בתקופה הזאת המון קיפחו את חייהם.
טוביה ברוך: מ-2003-2004 המצב מתחיל להירגע, אם כי המליציות של---
יעקב כץ: יש עוד את מי להרוג שם, או או ש---?
טוביה ברוך: יש המון.
טוביה ברוך: בעקבות האירועים האלה הדרפורים התפזרו והתפשטו לכל סודן.
יעקב כץ: הדרפורים זה הנוצרים.
טוביה ברוך: כן, ביניהם יש גם מוסלמים מעטים.
טוביה ברוך: הם פשטו בכל סודן, כשלמעשה במקביל השלטון של אל בשיר עבר גם לגנות, זו עוד מדינה בתוך סודן שגם הם התחילו לקבל את המרות שלו.
טוביה ברוך: בסופו של דבר ב-2004 בערך המצב התחיל להירגע, אם כי, כמו שאמרתי, המליציות של אל בשיר ממשיכות לעשות את שלהם.
טוביה ברוך: בתקופה האחרונה חלף לו הזעם הזה, אם כי בעקבות הבחירות שהיו שם בשנה שעברה יש עדיין מגמות כאלה ואחרות שבכל זאת אל בשיר מחזיק בשרירים, הוא לא שש כל כך לוותר על האזורים שלו, בעיקר כשמדובר באזור מאוד יוקרתי עם הרבה אוצרות טבע וכולי.
טוביה ברוך: זה לגבי הסודנים.
טוביה ברוך: אם אנחנו מדברים לגבי האריתריאים, אריתריאה למעשה עד לא מזמן, אחרי שהבריטים סיפחו אותה לאתיופיה, היא היתה תחת שלטונה של אתיופיה.
טוביה ברוך: עם הזמן כמובן פרצה מלחמה בין... קודם לכן היו מורדים, אפילו בתוך אתיופיה קמו כנגד השלטון.
טוביה ברוך: עם הזמן גם בתוך אריתריאה התחילו להתקומם, למעשה התחילו להתאגד ויצאו למלחמת גבולות עם אתיופיה.
טוביה ברוך: המלחמה הזאת היא---
יעקב כץ: האתיופים הם נוצרים והאריתריאים מוסלמים או ש---?
טוביה ברוך: הם גם וגם.
טוביה ברוך: באתיופיה יש גם כל כך הרבה מוסלמים, אם כי הם פחות מעורים בצבא, לעומת זאת אצל האריתריאים המוסלמים יותר מעורים בצבא מאשר הנוצרים, כך שמבחינת התוצאות היו אבידות כבדות, כמו שאמרתי.
טוביה ברוך: הם הגיעו להסכם שלום בהתערבות מדינות אחרות.
טוביה ברוך: נכון לעכשיו שורר שקט שם, כמובן כל אחד דואג לאינטרס שלו.
טוביה ברוך: זהו, בגדול, אלו שתי הקבוצות.
יעקב כץ: ביום העצמאות שלהם, בהכרזה, גם בשיר היה בדרום סודן, גם הוא השתתף, בא לתת את הסכמתו.
טוביה ברוך: כן, בשיר, כלפי חוץ הוא משדר הכל שגרה, אבל מתחת לשולחן ובשטח זה המון עדיין.
טוביה ברוך: ..
יעקב כץ: והוא מואשם ברצח עם.
טוביה ברוך: הוא לא משחרר למעשה את השליטה שלו בשאר המחוזות.
שמעון ביבס: קצת על הפרוצדורה, מרגע החדירה דרך הגבול עוד הכניסה למתקן, כשלאחר מכן יש פרוצדורה נוספת וענבל תרחיב עליה.
שמעון ביבס: אז מרגע תפיסת אותו מסתנן, אגב זו לא תפיסה, הם מחכים על הגבול, ברגע שהם עוברים את הגבול מגיע הסיור הצה"לי, עוצרים את מי שהם עוצרים שם, נאספים, מגיעים לשלוש נקודות ריכוז בגבול ישראל-מצרים.
שמעון ביבס: אני מניח שעשית את הסיור על הגבול ואתה יודע במה מדובר, כרמית וכל המוצבים הללו שם.
שמעון ביבס: יש מסלול יומי של אותה משאית שאוספת את אותם מסתננים, דרך אותם 40 קילומטרים, מגיעים לנקודת מפגש פה באלמאר, זה בסיס צה"לי ששוכן שני קילומטרים לידינו.
שמעון ביבס: מה שנכנס יום קודם מועבר אלינו למחרת בבוקר.
שמעון ביבס: במתקן נעשית פרוצדורה רישומית של אותם מסתננים, בדיקות רפואיות ראשוניות, חיפוש ואיתור תיעוד, שהוא מאוד קריטי לשלב ההמשך של משרד הפנים.
שמעון ביבס: לאחר מכן צילום ביומטרי, בדיקות רפואיות כולל שיקוף ריאות, כולל חיסונים למיניהם, שעל פי חוזה של משרד הבריאות אנחנו מחויבים לעבוד על פי אותם קריטריונים.
שמעון ביבס: מקבלים כמובן שקית ראשונית שכוללת ביגוד ראשוני, ציוד הגייני כזה ואחר, ומשם כל בוקר יוצאים בין 45 ל-90 עד 100 אפילו מסתננים לבית החולים סורוקה, שם הם עוברים שיקוף ריאות.
שמעון ביבס: תשאל למה שם, משום שהכמויות שאנחנו מבקשים.
שמעון ביבס: .. אגב, אנחנו הצרכנים היותר גדולים של צילום הריאות.
שמעון ביבס: צילום הריאות אמור לשלול את מחלת השחפת ובעצם באותו תהליך עצמו יודעים לזהות או לשלול את אותה מחלה.
שמעון ביבס: מי שנחשד כחולה שחפת או חולה בשחפת פעילה, ישירות מועבר לשמואל הרופא, יש שם את המחלקה הארצית למחלות השחפת, מחלת ריאות, ומי שחשוד בשחפת מקבל פה טיפול.
יעקב כץ: זו היום מחלה שניתן להתגבר עליה?
שמעון ביבס: היא מחלה רדומה, היא תמיד תהיה במי שחולה בה.
שמעון ביבס: אגב, דרכי ההידבקות הן מאוד מהירות, זה נשימה של אוויר של אותו אחד שלידך.
יעקב כץ: ידוע כבר גם על ישראלים שנדבקו מזה ב---
שמעון ביבס: ידוע פה על דייל של משרד הפנים ששינע פה, הוא כרגע לא נמצא פה, הוא חלה בשחפת וקיבל טיפול.
יעקב כץ: אצלו זה רדום?
שמעון ביבס: אצלו כרגע זה רדום, הוא מקבל טיפול, הוא בהשגחה של משרד הבריאות.
שמעון ביבס: זה מה שאני יודע לומר לך על---
יעקב כץ: אז היום כשאתם מטפלים בהם אתם צריכים דברים על הפנים?
שמעון ביבס: הם לא עוברים שום תהליך פרוצדורלי לפני שהם עוברים שיקוף ריאות.
שמעון ביבס: הם נמצאים באגף סינון---
יעקב כץ: החיילים שקולטים אותם בהחלט יכול להיות שהם נפגשים עם---
שמעון ביבס: יכול להיות.
יעקב כץ: וכשהוא מרים אותו והוא בא במגע איתו, הוא יכול לחטוף... הוא לוקח אותו, סוחב אותו.
קריאה: למה לוקח אותו, סוחב אותו?
קריאה: הוא הולך לבד.
יעקב כץ: ידוע על הבדווים שנדבקו בזה או משהו כזה?
שמעון ביבס: לא יודע לומר.
שמעון ביבס: מפה יש תהליך פרוצדורלי נוסף, ענבל תדבר עליו.
ענבל משש: בעצם שלב הליבה של התהליך פה הוא אותו תשאול ותחקור של מסתנן שהסתנן לתוך ישראל ונקלט במתקן המשמורת.
ענבל משש: את מה שנקרא שלב הליבה מבצעים מתחקרים של יחידת המסתננים ושל האגף לאכיפה של רשות ההגירה.
ענבל משש: עיקר הבדיקות זה קודם כל בדיקת זהות המסתנן, מי הוא, מהיכן הוא הגיע, מדוע הגיע למדינת ישראל, האם יש לו תיעוד, האם אין לו.
ענבל משש: שומעים את הטענות שלו, האם הוא יודע שהוא נכנס לישראל ביודעין ושלא כדין, וכמובן בחינת עילת המקלט, האם יש לו טענת מקלט פרטנית.
ענבל משש: לאחר מכן עושים לו הטבעה ביומטרית, מוציאים לו צווים, צו משמורת, צו הרחקה, ודואגים להביא אותו בפני דיין.
ענבל משש: הליך התחקור מורכב, הוא נערך בדרך כלל בשפת האם של המסתנן, במידת הצורך אנחנו מסתייעים במתורגמנים.
יעקב כץ: יש לנו היום חבר'ה שיודעים גם עברית וגם את השפה הסודנית?
ענבל משש: מצוות העובדים?
ענבל משש: כן, ודאי.
ענבל משש: יש לנו מספר עובדים שדוברים ערבית, מספר עובדים שדוברים טיגרית ואמהרית וזה מסייע לנו באמת בעבודת התחקור.
ענבל משש: הם נעזרים באמצעים נוספים על מנת לחשוף.
ענבל משש: ככלל מרבית המסתננים מגיעים ללא תיעוד, מה שמקשה על עבודת הזיהוי.
יעקב כץ: הם באים בלא תיעוד, בגלל שהם לא רוצים לבוא, או בגלל שמישהו לוקח להם את זה?
ענבל משש: לאחרונה אנחנו רואים שסודנים מגיעים עם דרכונים.
ענבל משש: מעדויות שלהם אותם סודנים בעצם סוגרים איזה שהיא חבילת נסיעה.
ענבל משש: בארץ המוצא, בסודן, לפני שהם מגיעים לישראל, עושים חבילת נסיעה שכוללת הנפקת דרכון וכוללת את ההברחה לישראל.
ענבל משש: ממש כמו שמזמינים בסוכנות נסיעה לטיול.
ענבל משש: לסודנים האלה יש דרכונים.
ענבל משש: האריתריאים, מרביתם ללא מסמכים כלל, ויש תופעה של התחזות, כשאנחנו רואים שהיא משתכללת בעת האחרונה, מה שמקשה על העבודה שלנו.
ענבל משש: אנשים פשוט בונים להם איזה שהוא סיפור, לומדים טרם שהם מגיעים לישראל, בונים את הזהות שלהם, בעצם לומדים על הארץ שהם טוענים להגיע ממנה, ואת הסביבה הגיאוגרפית שלהם, את הסממנים של אותה קבוצה והם מנסים להערים על החוקרים שלנו.
יעקב כץ: מה אכפת להם להגיד שהם אריתריאים או סודנים ?
ענבל משש: זה במיוחד ייחודי לאותן קבוצות שהם לא נתינים של אריתריאה וסודן, על מנת שיהיו זכאים לאותה מדיניות של אי הרחקה ולשחרור ממשמורת.
ענבל משש: לאחר אותה עבודה של תשאול ותחקור, אנחנו דואגים להביא את המסתננים בתוך 96 שעות לבית הדין לביקורת משמורת, כדי לערוך ביקורת שיפוטית.
ענבל משש: מה שקורה היום ובדרך כלל, בוא נגיד בשנה האחרונה לפחות, הדיינים החליטו שלכל המאוחר תוך 21 יום אותו מסתנן ישתחרר ממשמורת, לאחר שסיים את הבדיקות הרפואיות.
יעקב כץ: לכל המאוחר, זה גם יכול לקחת שבוע או שבוע וחצי.
קריאה: אין לזה משמעות, כי אם הוא לא ישתחרר תוך 21 ימים, הוא ישתחרר תוך 40 יום.
ענבל משש: כרגע השחרורים הם יזומים, על ידי בית הדין לביקורת משמורת.
ענבל משש: אמרתי, לאחר שישלים את הבדיקות הרפואיות, או לכל המאוחר בתוך 21 יום.
יעקב כץ: ואז שמים אותם על אוטובוסים---
שמעון ביבס: אוטובוסים, והוא לוקח אותם, שם אותם בבאר שבע, הם מקבלים מאיתנו שובר נסיעה במטרופולין לאזור המרכז, ומשם כל אחד יכול להגיע לאן שהוא רוצה.
יעקב כץ: לאקירוב.
ענבל משש: כמובן מי שלא זוהה כנתין של אריתריאה או סודן ואין לו טענת מקלט או שהיתה לו טענת מקלט והיא נדחתה, אנחנו מטפלים בהרחקה שלו מישראל.
הראל כהן: ועד אז משאירים אותו פה?
ענבל משש: כן.
יעקב כץ: וכבר יש כמה כאלה.
ענבל משש: בוודאי.
ענבל משש: נכון לעת הזו מתחילת השנה הרחקנו כ-233, מה שמקשה על ההרחקות זה סירוב לשתף פעולה, ודרך קשרים דיפלומטיים עם מדינות מסוימים ביבשת אפריקה.
ענבל משש: הדבר הכי בסיסי זה שאותם מסתננים יגיעו ללא תיעוד ואז ללא אותו תיעוד אנחנו לא יכולים להעלות אותם למטוס, ואז אנחנו עובדים על הנפקת מסמכי נסיעה, וזה כמובן יחד עם משרד החוץ, לעתים---
יעקב כץ: אבל זה מזערי מבחינת הכמות שמגיעה?
ענבל משש: כרגע, נכון לעת הזו, מדברים על 149 מסתננים שנכנסו מתחילת השנה.
ענבל משש: בפרופורציות של ה-5,700 מתחילת שנה כמובן שזה מזערי, זה משהו כמו 3%, אבל גם בזה יש לטפל.
יעקב כץ: בקיצור אתם לא אנשי בשורות.
ענבל משש: לצערי.
שמעון ביבס: מבחינת סגל המתקן.
שמעון ביבס: ברשותך, מר כץ, שתדע בדיוק מי הסגל של שירות בתי הסוהר.
יעקב כץ: רק בוא נאמר ככה, שאם המתקן יגדל לעוד 1,000 ויהיו בו עוד נניח 8,000 או 9,000 מקומות בסופו של יום, בצלאל יספר לנו איך הוא גומר את המתקן כולו, את מה שהוחלט לפני שנה, לא, בצלאל?
בצלאל טרייבר: לא זוכר את התאריך.
יעקב כץ: אז יהיה מקום שם ל-8,000 או---
בצלאל טרייבר: סך הכל סהרונים והמתקן ביחד, 10,000.
יעקב כץ: 10,000 מקומות.
יעקב כץ: זאת אומרת שבסופו של יום אפשר יהיה להשאיר אותם פה יותר זמן.
חיים אפרים: באופן... כן.
ענבל משש: זה דורש תיקון חקיקה.
ענבל משש: בלי תיקון חקיקה גם ה-60 יום כרגע לא ממומשים.
יעקב כץ: לא, ה-60 יום לא ממומשים משום שאין מקום.
ענבל משש: אני חוזרת ומדגישה.
ענבל משש: השחרור כרגע של 21 יום זה לא בשל מצוקת מקום, זו החלטת דיינים של משרד המשפטים.
חיים אפרים: יש שני צינורות שחרור, יש את צינור השחרור של משרד הפנים---
יעקב כץ: זאת אומרת שאפילו לא מחזיקים אותם 60 יום, גם אם יש מקום.
יעקב כץ: וזה בגלל הדיינים.
ענבל משש: נכון, הדיינים של בתי הדין לביקורת משמורת.
יעקב כץ: ומה הסיבה העיקרית שהם פוסקים ככה אצל הדיינים?
ענבל משש: כי הם אומרים שיש שיקול הומניטרי, כי ממילא לא פועלים להרחיק אותם אז לדעתם 21 יום זה די והותר.
חיים אפרים: אני מציע שאחרי זה תשאל את הדיין בדיוק, לעמוד על מניעיו.
ענבל משש: זה כתוב שחור על גבי לבן.
שמעון ביבס: יש פה לחץ של ארגוני הסיוע והדיינים, הם די נבהלים מהלחץ של ארגוני הסיוע ולכן הם ממהרים לשחרר.
שמעון ביבס: אין סיבה, כך אני מבין, הסיבה היא---
יעקב כץ: למרות שכולם עוברי חוק ופורעי חוק ונכנסים שלא כחוק למדינת ישראל.
חיים אפרים: יתרה מזאת, יש מסתננים שכבר הצלחנו להרחיק אותם והם חזרו לנו פעם נוספת, וגם הם נכנסים למעגל המשוחררים ולא יוצרים פה איזה שהוא ממד הרתעתי.
שמעון ביבס: אבל, חיים, הם משוחררים תוך 60 יום, זה לא משנה.
שמעון ביבס: הם ישוחררו בהנחה שנגיע ל-2,000, וגם זה לא משנה.
יעקב כץ: מה זה יעזור, נניח, אם יהיו מקומות?
יעקב כץ: זה עכשיו החוק.
שמעון ביבס: המתקן יודע לתת 2,000 מקומות כליאה.
שמעון ביבס: זאת אומרת באופן מעשי אם היום היינו עומדים על 2,000 והיום בצה"ל היו 200 לכניסה, משרד הפנים היה משחרר 200 כדי לקלוט.
שמעון ביבס: זה לא שהם פה עד סוף חייהם, כמובן, הם ישוחררו בסוף, או על פי החלטת דיין, שלטעמי היא לא משנה אם זה 21 או 60, זה לא משנה, ואם זה על פי בסיס מקומות כליאה פנויים, גם פה אנחנו נדרשים לשחרור בהנחה שעוברים את ה-2,000.
שמעון ביבס: זאת אומרת העניין הוא שברי שחרור ישוחררו בסוף, אם זה 60 יום או 50 יום, זה לא העניין.
שמעון ביבס: העניין הוא שהמתקן הזה יודע לתת פתרונות עד נקודת הקצה שלו, שזה 2,000, או על פי החלטת הדיין.
שמעון ביבס: אלה שני צינורות השחרור המקובלים כיום.
יעקב כץ: אתם צריכים להודיע שכיוון שיש בעיות דיור בתל אביב והמסתננים, בהשפעת ארגוני הסיוע, נכנסים לדירות בתל אביב, אז הזוגות הצעירים---
בצלאל טרייבר: בדירות האלה שהם גרים, אף אחד מהתל אביבים לא יגור.
בצלאל טרייבר: אל תדאג.
יעקב כץ: אז את הזוגות הצעירים נביא לפה לסהרונים.
בצלאל טרייבר: זה לא יפתור, אבל זו אפשרות, דרך אגב, להביא את הזוגות הצעירים לסהרונים.
יעקב כץ: כן, לעשות החלפות.
בצלאל טרייבר: יש מקום יותר גרוע, ברמלה.
בצלאל טרייבר: מעשיהו ברמלה שם.
ישי פז: חבר הכנסת כץ, חשוב גם לזכור גם שאנחנו פה ושם עושים בירורים באוכלוסיות שחלה עליהם מדיניות אי הרחקה, אנחנו מתשאלים אותם תשאול עומק ואנחנו מגלים שבסך הכל הם באו כי הם יודעים שיש פה עבודה.
ישי פז: אין להם שום בעיית מקלט פרטנית.
ישי פז: שמעה של המדיניות הזאת יצא ברחבי אפריקה והם אפילו לא מתביישים.
ישי פז: זאת אומרת הוא לא ממציא לעצמו איזה המצאה בדרך, הוא אומר, 'נו---
יעקב כץ: כשיושבים דיינים שהרעיון האידיאולוגי שלהם להביא לפה את כל אפריקה והם אומרים שיש להם עניין בזה, אז למה שלא?
יעקב כץ: אני אמרתי שבהפגנות אף אחד לא אומר שהם משתלטים על כל תל אביב, על כל השכונות ואין איפה לגור.
יעקב כץ: אף אחד לא אומר את זה.
יעקב כץ: פעם דרום תל אביב, אמר לי השר וילנאי, הוא רצה שהילדים שלו יילכו לשם לגור, זה היה מקום שהיו יכולים לגור זוגות צעירים, סטודנטים, היום אי אפשר ללכת לשם.
יעקב כץ: טוב, בקיצור, מדינה על הכיפאק.
יעקב כץ: אז כמה עוד יש מאפריקה שאמורים להגיע?
יעקב כץ: כמה עשרות מיליונים צריכים להיכנס?
ענבל משש: אם אנחנו נשמור על הקצב הזה, אז עוד כ-7,000 עד סוף השנה.
יעקב כץ: זאת אומרת שאם יש לנו עכשיו לפי הקצב הזה של 1,600---
ענבל משש: כן, לפי הקצב האחרון, עשיתי פחות או יותר סטטיסטיקה, אם יש לנו עכשיו 37,000 מסתננים, פחות או יותר, עוד 7,000 לקראת סוף שנה, לא רחוק מהתחזיות שלך שצפית 50,000, זה 44,000, אם הקצב יישמר כמובן.