GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב כץ: היינו בעוד מקומות, אני מקווה שקצת עזרנו ופתרנו וצריך עוד הרבה לעשות.
יעקב כץ: סיפר לי יאיר בשיחה מקדימה שהוא היה באירופה, היה בהולנד וראה בחממה של 90 דונם ואיך ב- 90 דונם מוציאים את כל "אגרקסקו", איך מצליחים לייצר בעזרת מערכות מתקדמות יבול רב.
יעקב כץ: זה לא בא על חשבון הפועלים.
יעקב כץ: למדינת ישראל יש עדיין הרבה מה להשתפר בנושא המיכון.
יעקב כץ: חבל שההתקדמות בנושא המיכון בחקלאות בישראל באה רק כתוצאה מלחץ החקלאים והיא לא באה מיוזמה של המחלקה שעובדת בממשלה ודוחפת.
יעקב כץ: היא זו שצריכה לקדם, זו שבאה עם רעיונות, זו שבאה עם פטנטים חדשים.
יעקב כץ: הרעיונות באים באופן טבעי מלמטה וזה טוב, אבל היה טוב שזה יבוא גם מלמעלה במיוחד שרוב האנשים שעוסקים במשרד החקלאות רובם ככולם הם חקלאים לשעבר, אנשים שהתמחו והתנסו בתחום הזה.
יעקב כץ: יש למדינת ישראל הרבה מה ללמוד.
יעקב כץ: אנחנו נצטרך לחכות לגברת יהודית כרמי ממשרד החקלאות.
יעקב כץ: אולי חיים תתחיל כי אתה בין אלה שיזמו את הישיבה הזאת, תאמר מה השגתם, למה הגעתם.
יעקב כץ: דבר תחילה באופן חיובי ועל החיוב תוסיף כדי שיבנה הדיון.
יעקב כץ: אחר כך ניתן לחקלאים לומר כל אחד את דברו.
יעקב כץ: כשתגיע הגברת יהודית כרמי היא תענה וגם האוצר ורשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול יתייחסו.
יעקב כץ: פעם היינו מקבלים מספר גדול של מכתבים על ברחנים ודברים כאלה.
יעקב כץ: אני מבין שהתופעה הזו התמעטה או שבורחים האחד מהשני, בורחים מחקלאי אחד ופותרים את הבעיה לחקלאי שני וכבר מסתדרים באמצע.
יעקב כץ: אני כבר לא מקבל טלפונים ואין לי את רשימת הברחנים וזה סימן טוב יותר לבעיה שהטרידה אתכם בעבר.
יעקב כץ: בבקשה חיים ספר לנו מה קורה ועל מה נזעקת.
חיים חבלין: בוקר טוב לכולם, לא נזעקתי כי השמיים נפלו, אני חושב שקודם כל צריך לנצל את ההזדמנות להודות כולנו ליעקב כץ על שנתיים וחצי שהוא עומד בראש הוועדה, אומנם בוועדה אופוזיציונית, אבל הוועדה מאוד לוחמת, מאוד מיליטאנטית מאוד שומרת על קבוצות כל כך חשובות כמו החקלאים, הקבלנים.
חיים חבלין: יעקב כץ למד את המטרייה ולאורך כל הדרך הוביל פה, לפחות בבית הזה, את המאבק.
חיים חבלין: אני חושב שביחד, בשילוב ידיים יחד איתו ועם הארגונים החקלאים ועם כל העוסקים במלאכה, בסך הכול למרות כל המלחמות אני חושב ששנתיים וחצי אנחנו כן הצלחנו לתחזק ולהביא לתוצאות טובות לחקלאים בארץ ושחקלאים הצליחו בשנתיים וחצי האלה להתפרנס בכבוד.
חיים חבלין: בין היתר ההישגים שהיו, אם אנחנו רוצים סוקרים קצת אחורה משנת 2006, עוד כשיעקב כץ עדיין לא היה בתפקיד, אבל אז בהחלט כבר התחלנו את המלחמות הגדולות, קיבלנו תוספת של 2,500 עובדים לייצוא.
חיים חבלין: מי שזוכר יצאנו למאבק בסוף מלחמת לבנון השנייה, גייסנו הרבה כוחות והשקענו לא מעט משאבים בדבר הזה.
חיים חבלין: אחרי שנה הצלחנו לשכנע את מקבלי ההחלטות במדינת ישראל שהייצוא לא יכול לעמוד במה שיש וצריך לקבל תוספת ואכן הממשלה נתנה תוספת של 2,500 עובדים.
חיים חבלין: הממשלה יישמה לדעתי את זה באופן הראוי ביותר, רק ששנתיים וחצי אחר כך נחתם אותו הסכם, ב-12 במאי 2009, אותו הסכם אומלל עם האוצר, משרד החקלאות, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה והתאחדות חקלאי ישראל.
חיים חבלין: אותו הסכם שמדבר על מתווה קיצוץ, מתווה עם מיכון חוסך ידיים עובדות שיכנס במקום העובדים.
חיים חבלין: הממשלה אומנם הקצתה 325 מיליון שקל לטובת המיכון הזה.
חיים חבלין: אני רוצה לומר בשבח משרד החקלאות שהוא מבחינתו ידע להזרים את הכסף לחקלאים בצורה המהירה ביותר, אבל אנחנו באמת לא ראינו את המיכון חוסך הידיים העובדות הגדול הזה.
חיים חבלין: יותר ראינו שהמיכון בחקלאות ישראל הוא חידוש ציוד וכיוצא בזה.
חיים חבלין: אם אנחנו מסתכלים בסופו של דבר על המתווה הפוחת מ- 28,500 עובדים שהיו באוקטובר 2007 ל- 18,900 עובדים שאנחנו הולכים לעמוד בשנת 2014 או 2015, אם אנחנו בוחנים את זה באחוזים אנחנו רואים שהולכים לקצץ בכוח אדם בחקלאות בשיעור של 33.4%.
חיים חבלין: עכשיו כשאתה בוחן את המיכון שהולך להחליף את הידיים העובדות האלה, אז קודם כל הכסף משרד החקלאות ישקיע בדבר הזה כ- 33,000 שקל על כל עובד שיצא ממעגל העבודה, בהנחה שהמיכון הזה אכן יחליף ידיים עובדות, בתוך שלוש שנים יקוצצו 33% מכוח האדם, אבל כשאנחנו בוחנים את המיכון הזה, ממה שראינו, עד היום המיכון הזה החליף בין 2%-3% ידיים עובדות.
חיים חבלין: בסך הכול שנתיים מתוך חמש שנים כבר מאחורינו, זאת אומרת שבמצב הטוב ביותר, אם וכאשר המסלול הזה ימשך, במצב הטוב המיכון שיכנס יחליף 8% מכוח האדם בחקלאות.
חיים חבלין: אני חושב שהדבר הזה הוא בלתי נסבל.
חיים חבלין: צריך לעצור, או לפחות לעצור כדי לחשוב איך אנחנו מתקדמים עם הנושא של המתווה הפוחת.
חיים חבלין: החקלאות עומדת היום על 26,000 מכסות - - -
יעקב כץ: יש מיכון שאם היה נכנס הוא כן היה מחליף ידיים עובדות?
יעקב כץ: כפי שהבנתי המיכון בעיקר בנושא האריזה.
יעקב כץ: זה כמו שמחליפים ציוד ישן בציוד חדש.
יעקב כץ: את זה לרוב החקלאים יש.
יעקב כץ: יש איזה מיכון שמשרד החקלאות אמר שהוא יודע עליו שאם הוא יכנס הוא באמת יחליף ידיים עובדות?
יעקב כץ: כי על מה מדברים, למה הסכמתם לחתום?
חיים חבלין: לכאורה אכן קיים מנגנון שבוחן כל בקשה ובקשה למיכון במקום ידיים עובדות, מנגנון מקצועי של משרד החקלאות, הוא אכן מאשר הצעות שהגיעו ומרגע שיש אישור כזה החקלאים רשאים לרכוש את המיכון עם מענק של 40%.
חיים חבלין: המיכון הזה - - -
יעקב כץ: הוא בעצם נוצל כדי להחליף טרקטור ישן בטרקטור חדש, מלגזה ישנה בחדשה.
יעקב כץ: איזה עוד דברים חוץ ממלגזות מכונות מיון ישנות?
יעקב כץ: אבל זה לא שינוי - - -
אברהם מיכאלי: זה מה שחיים אמר, זה בין 2% ל- 3% אחוז לא יותר.
יעקב כץ: יש מכונות שכן תחלפנה ידיים עובדות או זה אוטופי?
אברהם מיכאלי: בשלב הזה זה לא קיים.
יעקב כץ: זאת אומרת שגם אם נהיה הייטק כמו אירופה ונהיה משוכללים עד השמיים, את מספר הפועלים לא נוכל להוריד כי נצטרך אותם בכל מקרה.
יעקב כץ: זה מה שאתה מתכוון לומר?
יעקב כץ: כלומר שגם אם נתקדם עם מיכון יותר מתקדם, היום אנחנו מפגרים אחרי אירופה בהרבה דברים, גם אם נגיע למה שהם עושים או שנתקדם בעוד 30%-40% זה לא יפתור את המחסור בעובדים שמגיעים מתאילנד.
יעקב כץ: איך הסכמת שוב להגיע איתם לעוד הסכם?
דניאל אברהם: זאת הבעיה שלנו, זאת חבורה של מטומטמים.
דניאל אברהם: אנחנו לא בסדר שחתמנו.
דניאל אברהם: זה היה כתוצאה מלחצים שהופעלו על התאחדות חקלאי ישראל והם חתמו, בואו נשים את זה על השולחן.
דניאל אברהם: שלום שמחון אמר שהוא יפעיל את הלחץ החזק ביותר והוא חתם.
דניאל אברהם: זו בדיוק הבעיה שלנו.
חיים חבלין: חשוב עוד להדגיש, שהחקלאות בישראל לפחות מבחינתנו היא לא קטנה, אנחנו באזור שלנו כל שנה קולטים כ- 20 עד 25 משפחות חדשות שנקלטות, בנים של חקלאים שמקבלים נחלות, מקבלים אמצעי ייצור של מים וקרקע ועובדים זרים.
חיים חבלין: זאת אומרת שאנחנו בסך הכל גדלים כל שנה, אני מאמין שאזורים נוספים, גם הם גדלים ומיישבים את הגבולות ואת הפריפריה ותופסים עוד קרקעות, ובלבד שגורמים עוינים לא ישתלטו על השטחים האלה.
חיים חבלין: אנחנו גדלים ואנחנו צריכים עוד אמצעי גידול, זה מהמכסה היורדת - -
יעקב כץ: אני מציע שתחזור על הדברים האלה כשהגברת יהודית כרמי תגיע.
יעקב כץ: עמית סדן נמצא כאן אז נדבר על מס מעסיקים.
יעקב כץ: עד שהגברת יהודית כרמי תגיע, הוא כן יוכל לתת תשובה.
יעקב כץ: כשתגיע גברת יהודית כרמי היא גם תשמע והיא גם תשיב.
יעקב כץ: תעבור למס המעסיקים שמטריד כאן את כל החקלאים.
יעקב כץ: המס שאתם משלמים על העסקת העובדים.
חיים חבלין: בעבר דיברנו רבות על מס המעסיקים, כולם מכירים את הבעיה, האוצר ובנק ישראל במנטרה שלהם אומרים שהמס הזה מוצדק מכיוון שצריך להכביד על החקלאי בהעסקת העובד הזר העלאת עלות העובד הזר ועל ידי כך לעודד תעסוקת ישראלים.
חיים חבלין: על הנייר הטיעון הזה מאוד יפה.
חיים חבלין: בפועל כמה שבאנו וטענו נגד המהלך הזה אף אחד לא היה מוכן לדבר איתנו.
חיים חבלין: הנושא הזה הוא אחד מהנושאים שהיו אמורים לעלות וועדת הארבעה.
חיים חבלין: משרד האוצר דוחה מכל וכל את העיסוק בנושא הזה.
חיים חבלין: אני חייב לומר לכם שאני נחשפתי ביום ראשון האחרון, אני מאמין שזה עלה במהלך הימים האחרונים כי זה בעקבות לחץ כבד שלנו, נחשף דו"ח של משרד ממשלתי, משרד החקלאות.
חיים חבלין: הדו"ח הזה עוסק בנושא מס מעסיקים.
חיים חבלין: שוב אני אומר שזה לא דו"ח מוזמן.
חיים חבלין: אף אחד לא שילם עבור הדו"ח הזה, זה דו"ח שערכה אותו מחלקת חקר שווקים במשרד החקלאות.
חיים חבלין: גם יהודית כרמי חתומה על הדו"ח הזה.
חיים חבלין: אני אקריא לכם כמה שורות שמשרד החקלאות כתב בדו"ח: "המיסים וההיטלים בישראל גובהים מכל מדינה אחרת ב- OECD, הן במונחים יחסיים בהשוואה לשכר המינימום והן בערכים מוחלטים" אני נותן לכם ציטטות בלבד.
חיים חבלין: הדו"ח הזה הוא דו"ח מעניין, הדו"ח הזה שולל מכל וכל את מס מעסיקים - - -
יעקב כץ: מדינות ה- OECD משלמות מס על העסקת עובדים זרים?
חיים חבלין: לא משלמים ואני תכף מגיע לזה.
חיים חבלין: בדו"ח שפרסם ארגון ה- OECD "נשלל מכל וכל השימוש בהיטלים גבוהים המושטים היום על מעסיקיהם של עובדים זרים בארץ כמכשיר עיקרי ליצירת העדפה לעובדים מקומיים.
חיים חבלין: על פי ממצאי הדו"ח, ההיטלים הגבוהים על המעסיקים בישראל אינם מועילים למטרתם משום שאינם מהווים תמריץ לשכירת עובדים מקומיים.
חיים חבלין: אין חברה אחרת ב- OECD העושה שימוש בהיטלים כמכשיר עיקרי להעדפת עובדים מקומיים" אנחנו המדינה היחידה, רבותי, מצאו דרך במדינת ישראל, מצאו איזה כיס עמוק להכניס את היד פנימה ולמלא את קופת האוצר.
חיים חבלין: למה?
יעקב כץ: חקלאי שמעסיק - - -
חיים חבלין: אין, רבותי, משרד ממשלתי אומר את הדבר הזה, אני חושב שאנחנו - - -
יעקב כץ: חקלאי שמעסיק שישה עובדים או שבעה עובדים, באיזו סכום מסתכם בשנה מס המעסיקים?
חיים חבלין: כ- 40,000 שקל.
חיים חבלין: תוסיף לזה את כל המיסים ואת הכול - - -
יעקב כץ: אתה אומר שהמס הזה שווה 40,000 שקלים בערך.
אלי כהן מוגרבי: 10% מהשכר.
חיים חבלין: המס הזה לא קשור אם מרווחים או - - -
יעקב כץ: האם מישהו החליף בגלל המס הזה עובד תאילנדי בעובד ישראלי?
חיים חבלין: אין דבר כזה.
יעקב כץ: זאת אומרת שאם זאת המטרה זה לא הועיל.
חיים חבלין: אני אענה לך על השאלות האלה מתוך הדוח, זה לא מאוד ארוך "זאת ועוד, במצבים של מחסור בעובדים מקומיים הרי שההיטלים מזיקים.
חיים חבלין: ברבות ממדינות ה- OECDכאשר יש מחסור בעובדים בסקטורים מסוימים המתאפיינים בדרישה לא מיומנים ובשכר נמוך, המדינות פועלות להפרטת העלויות - - -
יעקב כץ: שלום הגברת יהודית כרמי.
יעקב כץ: מקריאים כאן מסמך שלך.
יעקב כץ: כולם דיברו בשבחך, אבל הפסקתי ואמרתי שנמשיך עד שתגיעי.
חיים חבלין: הדובדבן של הפסיקה הזאת "המדינות הפועלות להפחתת העלויות לעובדים זרים ולמעסיקיהם על מנת לתמוך בסקטור ולמנוע ניצול עובדים".
חיים חבלין: רבותי, מי שחושב שהמיסים האלה יביאו למשהו טוב, אני אומר לכם זה סוג של משחק תמימות, אף אחד לא חושב שהמיסים האלה יעשו טוב, לא לעובדים הזרים ולא לעידוד העסקת עובדים ישראלים.
חיים חבלין: יש פה גזלה מציבור החקלאים.
יעקב כץ: ממתי הטילו אותו?
חיים חבלין: לפני כשמונה או עשר שנים.
יעקב כץ: מתחילת הדרך, זה רק למעסיקים מענף החקלאות או גם בבניין?
חיים חבלין: בסיעוד זה לא קיים.
ירון סלומון: אתה יודע למה לא בסיעוד, זו הבעיה, כי זה כלל ארצי ואם לא יהיו עובדי סיעוד לא יהיה מי שיטפל בזקנים ובמסכנים שלנו.
חיים חבלין: עוד משפט אחד כבוד היושב ראש, "המיסים המוטלים על החקלאים המעסיקים עובדים זרים אינם יעילים והם זרם הכנסות למדינה יותר מאשר תמריץ לשכירת עובדים מקומיים.
חיים חבלין: ישראל היא המדינה היחידה ב- OECD בה ההיטלים מכוונים להגדלת עלות העסקת עובדים זרים כמכשיר ליצירת העדפה להעסקת עובדים מקומיים".
חיים חבלין: אני הייתי רוצה לשמוע מאנשי האוצר, תראו ויכול להיות שבעבר נעשתה איזו מחשבה וזה לא הצליח, בואו תקומו, תגידו וואלה טעינו, הכסף שולם, מיליארד וחצי נגזלו מהחקלאים, בואו נמצא את הדרך להחזיר להם את הכסף, אולי במענקים כדי לשדרוג את המיכון ונפסיק לגבות את הכסף הזה.
חיים חבלין: אבל להמשיך ולהגיד אנחנו מדברים איתכם כי אנחנו הרגולטורים ותפסיקו לבלבל לנו את המוח, אלו פחות או יותר התשובות שאנחנו מקבלים לאורך שנים.
חיים חבלין: דוחים אותנו, מזלזלים בנו, אני חושב שהגיע הזמן, טוב שיש וועדות בכנסת שתשאלנה את השאלות, כי לנו אתם לא עונים.
חיים חבלין: אולי תבואו ותענו לשאלות האלה.
יעקב כץ: עמית אולי תרצה להתייחס, אולי יש עוד מישהו שרוצה לומר משהו בנוגע למס מעסיקים, רק בנוגע למס הזה, יש מישהו שרוצה לומר לפני שעמית סדן יענה?
ירון סולומון: מהאיחוד החקלאי, אני רוצה שעמית יתייחס בדברים שלו למה בענף הסיעוד אין מה שנקרא מס.
ירון סולומון: אם כבר לוקחים מכולם אז שייקחו לכולם באופן שווה.
אברהם מיכאלי: אני רוצה לומר להתייחס לדברייך בתחילת הוועדה על כך שאתה מסיים את התפקיד, אני לא חושב שאתה מסיים את התפקיד, אולי בוועדה אתה מסיים אבל לא בכנסת, כלומר אתה עדיין יכול להוביל ולעזור לחקלאים.
אברהם מיכאלי: זה לא דבר - - -
יעקב כץ: איזו שאלה.
דניאל אברהם: קודם כל אני מעלה את זה, אנחנו לא נפרדים.
דניאל אברהם: בנוגע למס המעסיקים למעשה ממשלת ישראל ברגע שהיא החליטה על המס הזה, היא החליטה מתוך כוונה להוריד את מספר העובדים הזרים וליצור מקומות עבודה לעובדים ישראלים.
יעקב כץ: זה מופיע גם בתקנה או בחוק, בדברי ההסבר?
דניאל אברהם: הטלת אגרות ומיסים על מעסיקי עובדים זרים שלא יהיה כדאי להם להעסיק זרים ושיהיו מקומות עבודה לישראלים.
דניאל אברהם: הם רואים שאנחנו החקלאים לא קולטים לפחות בעשור האחרון ישראלים, לא קלטנו.
דניאל אברהם: רמת האבטלה ירדה לפחות מ -6% ואנחנו לא קלטנו.
דניאל אברהם: זאת אומרת שאין לנו כלל וכלל השפעה על שוק העבודה בישראל.
דניאל אברהם: אין לנו השפעה ואם אין לנו השפעה ואנחנו לא קולטים, למה המס?
דניאל אברהם: שנית, אם הממשלה מחליטה על מס כלשהו ורואה שנה-שנתיים שהוא לא עובד, מה היא לא אומרת 'בואו נחשוב על דרך אחרת, על פתרון אחר, מחשבה אחרת'.
דניאל אברהם: אני מסיק מהעניין את הדבר הפשוט ביותר, זה מס וזה שמו.
דניאל אברהם: האוצר בסך הכול רוצה להטיל עלינו נטל נוסף, אגב אנחנו גם לא יכולים לשאת אותו.
דניאל אברהם: האופוריה שאנחנו במצב טוב זה בסדר להגיד את זה בגדול.
דניאל אברהם: היינו אולי 20,000 חקלאים מעסיקי זרים.
דניאל אברהם: נשארנו אולי 5,000 חקלאים.
דניאל אברהם: לאן נעלמו שאר החקלאים?
דניאל אברהם: נכון שהייצוא שלנו גדל, זה נכון.
דניאל אברהם: מאידך, נעלמו אנשים ופרנסתם נעלמה מהמגזר החקלאי והם לא נותנים את הדעת על כך.
דניאל אברהם: מתי הם יתנו את הדעת למכתב שהוצאתי לא מזמן לראש הממשלה ולשרים?
דניאל אברהם: כתבתי להם שמחיר הירקות והפירות יעלה ל- 60 ו -70 שקל לקילוגרם, אז הם יתעוררו?
דניאל אברהם: אז כבר לא יהיה את מי להושיע, לא יהיה את מי לעודד להישאר בחקלאות כי מי שעוזב הוא לא חוזר, הוא לא חוזר לצרה הזאת.
דניאל אברהם: אתה היית בסיור וראית בעיניים שלך, ראיתי מה בסך הכול אנחנו רוצים, אנחנו רוצים להתפרנס בכבוד והדבר החשוב ביותר לשמור על אדמות מדינת ישראל.
דניאל אברהם: יש לתת משקל רב למה שאמר פרופסור ארנון סופר.
דניאל אברהם: הוא אמר: "החקלאות זה אבן יסוד לביטחונה של מדינת ישראל".
דניאל אברהם: אני חושב שכל מי שנוהג אחרת מפקיר את המדינה למישהו אחר, בגדול.
דניאל אברהם: אני מסכם, הגיע הזמן שחברי הכנסת הם אלה שינהלו את המדינה ולא הפקידות.
דניאל אברהם: בשורה התחתונה, האסון הגדול שלנו זה שהפקידות מנהלת את מדינת ישראל.
יעקב כץ: מישהו נוסף לפני שעמית עונה?
יעקב כץ: עמית בבקשה.
עמית סדן: ראשית אני רוצה לפתוח ולומר לפני שנגיד למה ומה המהות של מס מעסיקים, זה מופיע בהסכם משנת 2009 עליו דיברתם.
עמית סדן: הנושא הזה הוסכם עם החקלאים, חתומים עליו התאחדות חקלאי ישראל, משרד החקלאות ומשרד האוצר.
עמית סדן: למעשה הסכמתם לזה וזה לא דבר שבאנו בחוק מאחורי זה.
קריאה: ההסכם לפני 2009, מס מעסיקים הוא לפני - - -
עמית סדן: אבל בהסכם האחרון המעודכן 2009- 2011 הדבר הזה קיים, נחתם - - -
חיים חבלין: איפה זה?
חיים חבלין: תקריא לי את זה.
חיים חבלין: אני רוצה לשמוע.
עמית סדן: הוא לא לפני.
חיים חבלין: הוא לא קיים.
עמית סדן: יש לך אולי במקרה את ההסכם משנת 2009?
חיים חבלין: תוציא את ההסכם, אנחנו לא חתומים על ההסכם.
חיים חבלין: זה גם לא כתוב בהסכם.
יעקב כץ: תנו לו לדבר, נשמע את הדברים.
עמית סדן: עניין המהות, עניין הפרוצדורה, זה חתום, חיים, סמוך עלי זה חתום.
עמית סדן: אני לא אומר דברים סתם.
יעקב כץ: נניח שזה חתום אבל אפשר לעשות רביזיה, גם אם זה לא כתוב ניתן לעשות רביזיה, אם נעשה - - -
עמית סדן: כל דבר ניתן לשנות.
עמית סדן: זה כרקע לדברים.
עמית סדן: חוץ מזה אנחנו מסתכלים על עניין תעסוקת ישראלים בהקשר לעובדים זרים - - -
יעקב כץ: בהקשר של החקלאות.
עמית סדן: מבחינה רוחבית בכלל ובענף החקלאות בפרט אנחנו רואים את זה כמכלול של כלים שעומדים לרשותנו.
עמית סדן: זה לא שאמרנו שהכלי היחידי שיביא לצמצום העובדים הזרים בישראל הוא מס מעסיקים.
עמית סדן: אנחנו מסתכלים על מכלול דברים ובענף החקלאות זה המיכון, זה המו"פ (מחקר ופיתוח) למיכון, זה מס המעסיקים וזה המתווה הפוחת.
עמית סדן: אלו ארבעה כלים שאנחנו רואים שיעודדו כניסה של ישראלים - - -
יעקב כץ: אבל אם יתברר שלאחר עשר שנים מאז שהמס הזה הוטל, שמסיבות רבות, לי כיושב ראש הוועדה הן ברורות גם בגלל הביקור השטח ובזכות הבנת הפרטים, למשל אני הגעתי למסקנה שבענף הבנייה הגענו למסקנה שאם נכשיר מספר ישראלים בוגרי צבא לעבודות רטובות, שלד, טייחות, רצפות יש את אפשרות להכניס עובדים ישראלים בעתיד.
יעקב כץ: בתחום החקלאות להבנתי ולאור הביקור שלי בערבה, גם ראיתי את זה במקומות אחרים, יש דברים שלצערי אני לא רואה הרב ישראלים שנכנסים לתחום הזה.
יעקב כץ: אם היה לי הפטנט הזה כשפתחנו את הקורסים לעבודות רטובות, אני לא ראיתי ולא הצלחתי להקים קורס אחד שבו ניתן להכניס ישראלי כדי להחליף את התאילנדי.
יעקב כץ: לא רואה את הישראלים וגם לא עם אחר.
יעקב כץ: התאילנדים בנושא הזה מיוחדים מאוד.
יעקב כץ: אמרתי פעמים רבות בוועדה שצריך להגדיר מטרות ולפי המטרות להתגמש לכאן ולכאן.
יעקב כץ: לא דין החקלאות כדין הבניין, לא דין הבניין כדין הסיעוד ולא דין שלושתם כדין המסתננים שמגיעים.
יעקב כץ: לכולם יש בלגן בראש.
יעקב כץ: בהבנה פשוטה ולעניות דעתי בתחום החקלאות, אני אומר לך שההבנה שלנו מי שחשב שבלי התאילנדים היינו מגיעים להייטק החקלאי ואליו הגענו, הוא טועה ומטעה.
יעקב כץ: זאת אומרת להוציא את התאילנדים, אז הייטק החקלאי שמייצא היום במיליארד, מיליארד וחצי, שני מיליארד שקל הולך לטמיון.
יעקב כץ: אין תחליף לדבר שהתפתח כאן במשך שנים.
יעקב כץ: צריך אותם ואין לזה תחליף.
יעקב כץ: הלוואי והייתי יכול לפתוח קורס אחד כמו שפתחנו קורס בבנייה.
יעקב כץ: אתה עד לזה שפתחנו קורסים בבנייה ואנחנו מסתובבים עם הפועלים ושמים אותם אחר כך על הפיגומים ועוברים מבניין לבניין.
יעקב כץ: בתחילת הדרך, בוועדות הראשונות שאלתי איך נביא ציבור כזה.
יעקב כץ: אני ערכתי עם יושב הכנסת ועם עוד הרבה חברי כנסת סיור במקום.
יעקב כץ: כנראה להיכנס לתוך חממה של 46 מעלות צריך להיות בעל יכולת נפשית ופיזית מסוימת שיש לתאילנדים ואין אותה לאחרים.
יעקב כץ: במקרה הזה מדובר במערכת תורמת.
יעקב כץ: זאת צריכה להיות הגדרת המטרה של האוצר ושל המדינה ושל הממשלה שאנחנו מייצגים אותה.
יעקב כץ: אני בכנסת כגוף מפקח ואתם כגוף מבצע.
יעקב כץ: המטרה קודם כל שיהיה הרבה ייצור.
יעקב כץ: המטרה השנייה היא שתהיה לחקלאים פרנסה.
יעקב כץ: מטרה שלישית, לשמור על אדמות המדינה.
יעקב כץ: המטרה הרביעית היא לשמור על הגבולות שלנו ובתוך כל המטרות האלה אם ניתן להעסיק ישראלים, בשמחה, אבל אם אין ישראלים, לא בשם המטרה הזאת אנחנו הולכים לקעקע את החקלאות.
יעקב כץ: את זה אני אומר בצד הערכי.
יעקב כץ: הראיה שהמתווה היורד נפסק, הראיה שיש לנו 26,000 פועלים והראיה שהחקלאים לא באים ומתלוננים.
יעקב כץ: התלונה היא על מס המעסיקים שאנחנו מטילים עליהם, סכום של 400 שקל לעובד.
יעקב כץ: את הסכום הזה.
יעקב כץ: אם מכפילים במספר העובדים הכללית של העובדים שיש לכל חקלאי, בכמות השנתית ובמספר החקלאים, זה באמת דבר שצריך בדיקה.
יעקב כץ: אם המטרה היתה להוריד את העובדים הזרים ולשים במקומם ישראלים, זה לא עובד, זה לא יוציא אותם.
יעקב כץ: אולי זה מס לשמו שהתרגלו לקבל כסף שנכנס לתקציב הכללי של מדינת ישראל.
יעקב כץ: מיליארד וחצי זה לא דבר של מה בכך ואנחנו לוקחים מהחקלאים.
יעקב כץ: אתה אומר שהם אנשים עשירים, בעלי יכולות.
יעקב כץ: כמו שאמר לי בזמנו מנכ"ל משרד ראש הממשלה שישב אצלי שעתיים בחדר, כולם הולכים עם רולקס ונוסעים ב-ב.מ.וו וכולם המיליונרים של המדינה.
יעקב כץ: הוא לא אמר שהם הולכים עם חליפות שהשר אטיאס ועוד כל מי אחרים לובשים.
יעקב כץ: אני אף פעם לא ראיתי רולקס.
יעקב כץ: ראיתי ידיים מיובלות, ראיתי אנשי עבודה, ראיתי אנשים עם מכנסי חאקי שטומנים את הראש באדמה ומוסרים את הנפש להקמת הבית שלהם ובקושי בקושי ובקושי מרווחים.
יעקב כץ: אם הם מרווחים בשמחה,, שירווחו ויעשו חייל ושיביאו עוד משפחות.
יעקב כץ: לא ראינו את המיליונים ולא את העשירון העליון ולא את הטייקונים שאותם צריך לסחוט כדי להרוויח את המיליארד וחצי שקל.
יעקב כץ: כאן אני שואל אם המטרה הזאת לא הושגה, למה לא לבחון - - -
עמית סדן: קודם כל זה לא נועד כדי לנפח את הכנסות המדינה ולא נועד להרוס את הטייקונים בחקלאות.
עמית סדן: לא זאת המטרה של הדבר הזה.
עמית סדן: המטרה של הדבר הזה זה לייצור מצב - - -
קריאה: אין טייקונים בחקלאות.
יעקב כץ: שאלתי שאלה, תנו לו לדבר.
עמית סדן: המטרה של הדבר הזה שאם יש לך היום עובד שכן מוכן לעבוד ב- 6,000 שקל בחודש שעליו אין את מס המעסיקים, אז אם יש לך עובד זר שמוכן לעבוד בשכר מינימום במקרה הטוב, אני מדגיש שכר מינימום, אז למה שייקח עובד ישראלי?
עמית סדן: ברור שלא תמצא עובדים ישראלים בסכום שאתה משלם לעבוד זר.
יעקב כץ: גם אם תיתן לעובד ישראלי 10,000 שקל הוא לא יבוא לעבוד שם.
יעקב כץ: אני אומר את זה בוודאות של מאה אחוז.
יעקב כץ: הרי ניסינו.
יעקב כץ: אתה יודע שבתחום הבנייה אנחנו בונים תחליף ואני רוצה לראות את הפיגומים מלאים ישראלים.
עמית סדן: קח למשל את ענף הבניין, אם עכשיו תכשיר 20,000 איש לבניין והעלות שלו תהיה נמוכה - - -
יעקב כץ: יש דברים שישראלים יכנסו לעבודה ויש מקצועות כאלה.
יעקב כץ: אם תחליט מדינת ישראל שהיא לא רוצה חממות והיא לא רוצה את החקלאות הזאת ושנעשה רק חקלאות כזאת שישראלים יוכלו להיכנס לעבודה, עבודה שהיא לא כל כך חמה וכל כך קשה.
יעקב כץ: המקצוע הזה, להבנתי, עמית, אני רוצה שנהיה ישרים ונשיר מבט ונראה את עצמנו.
יעקב כץ: אני אומר באחריות של מאה אחוז ואתה מכיר אותי גם מדברים אחרים ואתה יודע במה וכמה זמן אני משקיע בנושא של הקמת הגופים כדי להגדיל את מספר העובדים בענף הבניין הישראלי, בתחום החקלאות במקרה הספציפי הזה, היכן שעובדים תאילנדים אני לא רואה ישראלים במספר גדול נכנסים לעבודה הזאת גם אם יקבלו שכר גבוה, לצערי הרב אני לא רואה.
עמית סדן: אנחנו לא מדברים כאן רק על החממות, אנחנו לא יורדים למתווה - - -
אברהם לוי: לא בכלל.
אברהם לוי: במשך הזמן שלי עשרות פעמים ניסתי להשיג עובדים ישראלים, נערים אחרי בית הספר.
אברהם לוי: מגיע הנער, מתחיל בשורה ושואל "מה, אני צריך לגמור את כל השורה?
אברהם לוי: " אמרתי לו אתה צריך לעבוד, אבל בשעה עשר הוא אומר "תן לי מה שמגיע לי, אני הולך הביתה".
אברהם לוי: בשעה עשר הוא הלך.
אברהם לוי: לקחתי פועל שהיה חקלאי, אבל לצערנו הוא נפל, הוא רצה לעבוד אמרתי לו ברוך הבא, עבד שלושה-ארבעה ימים ואני רואה שהוא לא מכסה את היומית שלו, את היומית שלו הוא לא כיסה.
יעקב כץ: עמית, גם לתפיסתכם במתווה היורד מדובר על 19,000 איש.
יעקב כץ: כשהוא דיבר שירדו 33% עדיין 77% נשארים, אז תורידו ב- 70% את המס, הרי יישארו 19,000 גם לפי המתווה היורד.
יעקב כץ: כלומר המדינה מבינה, לא רק יעקב כץ, שנזדקק ל- 19,000 עובדים.
יעקב כץ: אם לא הורדנו את המספר הזה אז למה להמשיך במתווה הזה של מס מעסיקים?
יעקב כץ: תחליטו שבמקום האחוז שאתם לוקחים היום תורידו שני שליש.
עמית סדן: התחלתי להגיד שלא כמו בענף הבניין שבו אנחנו מסתכלים על מתווה יורד ופוחת לאפס, אנחנו באמת חושבים שעובדים ישראלים יכולים להיכנס לכל העבודות שם.
עמית סדן: שם הקפאנו ל- 8,000 עובדים וגם לכם הקפאנו ב- 26,000 עובדים לעוד שנה - - -
חיים חבלין: לעוד שנתיים.
עמית סדן: אם אתם רוצים לפתוח את נושא תחום הבנייה, אני לא רוצה לפתוח את זה.
עמית סדן: כאן אנחנו לא הולכים למתווה של אפס וגם לא משהו שקרוב לאפס.
עמית סדן: אנחנו רואים שכרגע - - -
יעקב כץ: אז למה להטיל את מס המעסיקים אם זאת לא המטרה?
יעקב כץ: הרי כל המטרה היתה בזמנו להוריד את המתווה לאפס, אבל הגעתם למסקנה ש- 19,000 בכל מקרה צריכים להישאר.
עמית סדן: המטרה בסופו של יום של מס מעסיקים כשיש עובד ישראלי ועובד זר שמוכנים לעבוד באותו שכר, שתהיה העדפה לעובד הישראלי, זאת המטרה.
אברהם לוי: איזה אשליות אלה?
אברהם לוי: תבואו לשטח ותראו מה קורה בשטח.
חיים חבלין: חבל שהוא לא הגיע יחד איתך לסיור בערבה.
חיים חבלין: אז הוא באמת היה יכול להתרשם.
חיים חבלין: גם בהסכם שהם חתמו עם התאחדות חקלאי ישראל הם אומרים שנקלוט 5,000 ישראלים בשנה, זאת אומרת שגם הם לא מאמינים.
יעקב כץ: אני אגיד לכם את האמת, מדובר בהכנסה למשק הישראלי בסכום של מיליארד וחצי שקלים.
יעקב כץ: עמית יש הצעה וכדאי שתרשום אותה בפתק קטן.
יעקב כץ: אם הייתם מורידים את האחוז, מאחר וירדתם ב- 33% לפי המתווה אז נוריד גם את המס בשיעור של 33% כהתחלה.
יעקב כץ: שנית, אפשר היה לקחת את כל הכסף הזה ולומר שמאחר וזה כסף שנלקח מהחקלאים הוא יכנס לקופה מיוחדת שעניינה לעזור לחקלאים במצבים קשים, זה לא כסף שיכנס לתקציב המדינה אלא כסף שישמר לטובת החקלאים.
קריאה: זה היה אמור להיות כסף צבוע, זה לא היה אמור להיכנס לקופת הכנסות המדינה, זה צריך להיות כסף צבוע לעידוד כניסת ישראלים לענף, לביצוע קמפיינים והסברה.
קריאה: לאט לאט בזחילה האוצר הכניס את הכסף הזה לתקציב המדינה.
קריאה: כשזה החל זה היה כסף צבוע.
יעקב כץ: אנחנו נעזוב את הנקודה הזאת לשנייה אחת ונחזור - - -
אברהם הראובני: הוא לא ענה על השאלה שלי.
יעקב כץ: הוא לא יכול לענות לך על השאלה.
אברהם הראובני: אני רוצה לדעת למה יש פה איפה ואיפה, הרי כולנו אזרחים במדינה וכולנו צריכים לשלם את המס.
אברהם הראובני: אני רוצה לדעת מדוע אין הטלה של המס על ענף הסיעוד?
יעקב כץ: אני אתן לך את התשובה, תשאל אותי.
יעקב כץ: משום שבנושא של סיעוד אין הגבלה ולא איכפת להם להביא יותר, ובנושא של חקלאות הם החליטו להוריד את המספר.
אברהם הראובני: למה שהוא לא יענה?
יעקב כץ: אם זו המטרה - -
אברהם הראובני: אני לא יודע מהי המטרה, לא מבין את העניין, לא מבין את העיקרון.
יעקב כץ: אם הוא הציג את המטרה כמשהו להכביד עליכם כדי שתרחיקו את העובדים הזרים, המטרה הזאת בענף הסיעוד לא קיימת.
דניאל אברהם: שיבטל את העובדים הזרים מחר בבוקר, נראה אותו, שיבטל אותם לגמרי, אתה מאמין שישראלים יכנסו לעבודה?
יעקב כץ: דניאל, הוא פקיד ואני מבקש ממך.
עמית סדן: יש לנו הסכם ואני רק רוצה לעמוד בהסכם, אני לא רוצה לחתוך עכשיו את כל העובדים הזרים.
אלי כהן מוגרבי: גם בהסכם 2009 שאתה מדבר עליו לא חתומים ולא מוזכר הנושא של מס מעסיקים.
עמית סדן: יש לך את הסכם?
עמית סדן: תן לי אני אראה לך.
אלי כהן מוגרבי: אם זה לא מוזכר, למה גובים?
עמית סדן: מוזכר בדו"ח שאני יכול להביא ליושב ראש מחר.
יעקב כץ: נחזור לנושא הזה.
יעקב כץ: נמצאת איתנו הגברת יהודית כרמי ואני רוצה לחזור לנושא של מיכון.
יעקב כץ: ננסה להיות אנחנו גמישים.
יהודית כרמי: אני מבקשת לומר על מס המעסיקים, שזה נדון בוועדת הארבעה.
יהודית כרמי: לפי יומיים אבשלום וילן העלה את הנושא ואמרו שידונו בזה.
יהודית כרמי: זה משהו שנידון.
יהודית כרמי: מנכ"ל משרד החקלאות מעורב בו.
יעקב כץ: זה מיליארד וחצי שקל שהמדינה התרגלה לקבל.
יעקב כץ: איך היא תוותר עליו היום?
עמית סדן: לא מיליארד וחצי שנתי.
עמית סדן: משתמע כאן כאילו זה שנתי.
יעקב כץ: כמה זה מכניס לנו בשנה?
עמית סדן: אם איני טועה באזור ה- 140 מיליון שקל.
יעקב כץ: הוא אומר שחתמתם על חוזה ויש כאן ועדת ארבעה שדנה בנושא.
יעקב כץ: גברת יהודית כרמי, אולי חיים חבלין יחזור על הדברים שנאמרו בנוגע למיכון.
חיים חבלין: עיקרי הדברים – התקבלו כספים במסגרת שהסכם נחתם ב- 12 במאי 2009, 325 מיליון שקל לטובת החלפת מיכון.
יעקב כץ: לא התקבל.
יעקב כץ: התקבלה החלטה להקציב לעניין.
יעקב כץ: זה לא בא לידי ביטוי.