GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליהו ישי: המדיניות חייבת להיות קשוחה.
אליהו ישי: לא שנעים לי להתעמת מול התופעה לכאורה של הילדים, אני יותר רגיש ויותר רחמן מכל אותם אנשים שמדברים על אותם הילדים.
אליהו ישי: תאמינו שלא הילדים הם הבעיה שלנו כי עם ההורים שלהם.
אליהו ישי: אלו לא הילדים.
אליהו ישי: ההורים הם אלה שהביאו את הילדים לכאן שלא כחוק והם מתכבדים ולחזור בתום תקופת השהות החוקית שלהם, או שהם נמצאים כאן שלא כחוק, או שהסתננו שלא כחוק, הם מתכבדים לחזור לארצם ולמולדתם.
אליהו ישי: גם אנחנו שבנו לארץ, ההורים שלי לפני עשרות שנים בגילאים קטנים וצעירים הגיעו לארץ לייבש ביצות, הם לא אמרו "גרשו אותנו".
אליהו ישי: הם הגיעו בגפם לארץ הקודש.
אליהו ישי: אנחנו מבקשים מאותם אנשים בצורה מכובדת לקום ולצאת לארצם.
אליהו ישי: אם לא תהייה כאן מדיניות ברורה, קשוחה וחד משמעית, מדיניות שלא מגמגמת, מעבר לכל הפעילות שאנחנו עושים צריכה להיות מדיניות ברורה.
אליהו ישי: לצערי הרב ישנם הרבה אנשים, אישים וגם הרבה שרים שחושבים שאנחנו מתנהגים בתקיפות והם מנסים להיות יפי נפש, התוצאה היא התופעה הקיימת היום.
אליהו ישי: כדי למנוע את התופעה הזאת חייבים כל משרדי הממשלה השונים לשלב ידיים יחד עם כל הכוח והמרץ.
אליהו ישי: מבחינתי אני יודע שאני מאבד לכאורה הרבה מהפופולאריות שלי אבל אני לא מתסכל על הכותרת הרגעית של היום או מחר, אני מסתכל מה יהיה טוב לעתיד מדינת ישראל.
אליהו ישי: אם בעוד עשר שנים או עשרים שנה יבדקו מה עשתה מדינת ישראל כשהתופעה החלה, וישאלו איפה היו כל חכמי החלם, איפה היינו, ותהיינה תושבות ברורות ואמיתיות.
אליהו ישי: בעניין הזה אני מתכוון להמשיך לפעול במלוא הכוח כל שיהיה לאל ידי כדי לעצור את התופעה החריפה הזאת, לא רק לפעול לעצירת התופעה אלא גם לפעול להחזרת המסתננים חזרה לארצם.
יעקב כץ: תודה רבה לשר הפנים.
יעקב כץ: הדיון יהיה באופן של רשות דיבור לחבר כנסת דובר ואחר כך מישהו מהרשויות וגם מהקהל.
יעקב כץ: תודה לחברי הכנסת שטרחו וראו את חשיבות העניין.
יעקב כץ: לפני שנפנה לראשי הערים או לנציג משרד הפנים שיאמר כמה מילים הייתי מבקש מאודי שני המנהל הכללי של משרד הבטחון שיספר לנו, אולי גם בתשובה לשאלתו של שר הפנים, כמה זמן על פי התכניות שלכם ייקח לבנות את המכשול ואת הגדר.
יעקב כץ: מה בצעם זה יעשה כאשר הבדואים ינסו להיכנס צפונה או מערבה?
יעקב כץ: מה עושים כדי למנוע מהם להגיע לגבול?
יעקב כץ: במה הגדר תעזור אם יגיעו אלפים ורבבות ויישארו על הגדר?
יעקב כץ: איך בכל זאת נמנע את כניסתם?
יעקב כץ: ושוב, כמה זמן תמשך בניית הגדר ומה יהיה עד שתושלם בנייתה?
אודי שני: תודה רבה לכולם.
אודי שני: מכובדי שר הפנים.
אודי שני: כפי שהבנתם האירוע הזה יש לו ארבעה מרכיבי פתרון.
אודי שני: אין מרכיב אחד.
אודי שני: מרכיב אחד הוא כמובן המכשול, לא הייתי אומר שרק הגדר.
אודי שני: מרכיב שני הוא מתקן השהייה, שאתייחס אליו בהמשך.
אודי שני: מרכיב שלישי, הנושא של קנסות למעסיקים כפי שנאמר כאן.
אודי שני: המרכיב הרביעי הוא החזרתם של חלק מאלה שנכנסו למקום ממנו נכנסו, למדינתם או למקומות אחרים.
אודי שני: הנושא הזה הוא נושא כלכלי.
אודי שני: אני מניח שחלק מכם נחשף לכתבה שפורסמה בסוף השבוע באחד מהעיתונים.
אודי שני: משפחה משלמת טבין ותקילין לצאת מארץ היעד שלה, מארץ המוצא שלה, היא מוכרת את הבית ואת הרכוש, 3,000 או 4,000 דולר ויוצאת למסע לארץ המובטחת.
אודי שני: בדרך עוברת תהליכים עסקיים כאלה ואחרים, מי שקרא בכתבה למד שהיא אפילו מוסיפה כסף על מה שיצא איתו מארץ המוצא ובסוף מגיעה לישראל.
אורי אורבך: הם עוברים תהליכים עסקיים?
אורית זוארץ: סוחרים בהם.
אורי אורבך: נשדדים.
אורית זוארץ: בלי מכבסת מילים, מדובר כאן בסחר.
אודי שני: אני רק מסביר את התהליך.
אליהו ישי: אבל דווקא בגלל זה, אנחנו לא רוצים שיסחרו בהם ולכן אנחנו בונים כאן גדר ואת שאר הפעולות כדי שלא ימכרו את הדירה שלהם ורכושם ויסחרו בהם בדרך, אנחנו מגנים עליהם שיאשרו שם.
אודי שני: לכן ומכיוון שזה נושא כלכלי צריך לבלום את הכדאיות הכלכלית.
אודי שני: תאפשרו לי בכמה דקות כדי שאסביר.
אודי שני: אני אומר לכם שבסוף צריך לעצור את הכדאיות הכלכלית של המהלך הזה.
אודי שני: הכדאיות הכלכלית של המהלך הזה מצד אחד של הבדואים המפעילים רשת עסקית שתומכת בדבר הזה, כדאיות גם בצד השני של הגבול מבלי להיכנס כאן לפרטים, וכדאיות לאותו אחד עם משפחתו שהגיע למדינת ישראל ומוצא כאן מקום עבודה.
אודי שני: איך אנחנו בוועדה בין משרדית, כפי ששמעתם כאן היא מובלת על ידי המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה ופועלת.
אודי שני: אחד – הוא המכשול, החלטת הממשלה יצאה לדרך ביולי שנה זו.
אודי שני: אנחנו מתחילים לא עם קבלן אחד בשטח, אנחנו עובדים כבר עם שלושה קבלנים במקביל, מתחילים את התשתית.
אודי שני: אתם יודעים שנושא הקרקע הוא בעייתי, בין אם היא חולית ובין אם היא מצוקים מדבריים, מייצרים את התשתית כדי לבנות את המכשול.
אודי שני: המכשול הזה מורכב לא רק ממרכיבים פיזיים אלא גם עם מרכיבים אלקטרוניים באמצעותם הכוחות המבצעיים יוכלו לקבל התראה בטווח כזה או אחר לפי תנאי השטח על הגעתם של קבוצות מאורגנות, הרי אלו הן קבוצות ולא בודדים, קבוצות מאורגנות - - -
יעקב כץ: קיבלת התראה.
יעקב כץ: מה אתה עושה?
אודי שני: מיד נראה.
אודי שני: לכן המכשול הזה מורכב גם ממרכיבים פיזיים וגם ממרכיבים אלקטרוניים.
אודי שני: התכנית נכון להיום בכסף שהוקצה, ממשלת ישראל החליטה להעמיד כמיליארד וארבע מאות אלף לפרויקט הזה.
אודי שני: אני כבר אומר ופותח סוגריים, אנחנו כולנו מעריכים, כל האנשים שעוסקים בזה, שבסופו של דבר נגיע למכשול לכל האורך.
אודי שני: במיליארד ארבע מאות רק חלק מהשטח ייסגר - - -
יעקב כץ: איזה חלק?
אודי שני: נסגור כ- 140 קילומטר מתוך 250 קילומטר.
אודי שני: דרך אגב חלק מהשטח ייסגר בלי במרכיבים פיזיים, חלק ייסגר במרכיבים אלקטרוניים - - -
יעקב כץ: מתוך ה- 140 או מתוך 250 קילומטר.
אודי שני: מתוך ה- 140  קילומטר.
אודי שני: אנחנו מעריכים שיחסית תוך תקופה קצרה הממשלה תחליט על סגירת כל השטח.
אודי שני: רק לצורך העניין זו הערכה של למעלה מ- 4 מיליארד שקלים.
יעקב כץ: אני חושב שכל אחד מהקהל כאן אומר שהם יגיעו לקצה הגדר ויכנסו מסביב, זה כמעט כמו במגרש כדורגל שכשאי אפשר להיכנס מהחומה אומרים לכולם שם פתוח וניתן להיכנס.
אליהו ישי: אני הקטן יכול לרמוז לך שיגידו שזה 4 מיליארד וזה כסף אז בואו נחכה, אבל זה לא נכון.
אליהו ישי: צריך לתת למספר זכיינים לבנות את הגדר ולגמור עם זה מיד.
אליהו ישי: הנזק היום של עשרות אלפים יעלה למאות מיליונים.
אליהו ישי: כי הכסף שמדינת ישראל תשלם על המסתננים כאן בטיפול בהם וכדומה יעלה יותר מעלות בניית הגדר.
יעקב כץ: כבר היום הוא עולה יותר.
אודי שני: המרכיב הזה של המכשול יבנה על פי התכנית נכון לעכשיו במשך למעלה משנתיים.
אודי שני: אנחנו עושים כל מאמץ לקצר את התקופה ולהשלים בתוך שנה פלוס.
אודי שני: זה תלוי אך ורק ביכולת התקצוב שהמדינה תתקצב, לזרז את התקצוב, להקדים את התקצוב וכדומה.
אודי שני: מבחינת היכולת יש יכולת לקצר את לוחות הזמנים.
אודי שני: אבל אין הוקוס פוקס כי מכשול כזה לוקח זמן.
יעקב כץ: אני עדיין לא הבנתי.
יעקב כץ: נניח שראיתם קבוצה מתקרבת שכוללת נשים וילדים, מניקות, זקנות ורואים אותם חיילי צבא ההגנה לישראל ההגונים, הנחמדים והמתוקים, מה עושים?
יעקב כץ: יורים מהאוויר ומתריעים?
אודי שני: תכף אני אתן לראש מטה פיקוד הדרום לומר איך סוגרים את המעגלים המבצעיים , אבל תן לי להסביר את התפיסה כולה של המכשול ואת ההרכב שלו.
אודי שני: אנחנו מעריכים שתוך שנה וחצי נשלים את המכשול במה שתוקצב, אם אכן נקבל זירוז.
יעקב כץ: וזה רק ה- 140 קילומטר.
אודי שני: נכון.
אודי שני: מתקן השהייה – אני מעריך שבעוד חודשיים נצא לדרך בעבודתו, הוחלט עליו בשבוע שעבר.
אודי שני: מתקן השהייה לכ- 10,000 איש.
אודי שני: נזכור מה יהיה במתקן השהייה הזה, ישהו בו נשים, ילדים, קצת מגיפות, קצת מטרנה, קצת חינוך, קצת קצת מכל דבר, אנחנו נהייה באירוע אבל זו ההחלטה.
אודי שני: מתקן השהייה יופעל על ידי שירות בתי הסוהר.
אודי שני: ייקח פחות או יותר כחצי שנה לבנות אותו באזור קציעות.
אודי שני: מטרתו של מתקן השהייה היא שאותו אחד שמגיע ושעבר את כל התלאות לארץ המובטחת לחפש עבודה ישהה במתקן כליאה ולא בדיוק באחת הערים בישראל.
אודי שני: קנסות למעסיקים – שלא יהיה כדאי למעסיק להעסיק את אותו מהגר בלתי חוקי.
אודי שני: מבצע של החזרה – מבלי להיכנס לפרטים, בדבר הזה עסוקים גם משרד החוץ וגם גורמים ממשלתיים אחרים.
אודי שני: אני חושב שיהיה לזה הפנמה לא קטנה בהבנה, הרי יש תקשורת בעסקים האלה, בין נקודת המוצא לנקודת הסוף, "מחזירים אותי חזרה", וזה כנראה ייתן את הנקודה שלו אבל יש לזה כל מיני בעיות והיבטים שאנשי המקצוע בוחנים.
אודי שני: אני מציע שראש מטה פיקוד דרום ייתן עכשיו על התפיסה המקצועית.
יעקב כץ: עוד קודם אני מבקש לומר שלצערי הרב בישיבות הרבות שהתנהלו כאן ובשיחות הרבות שניהלנו גם עם אייל גבאי וגם עם ראש הממשלה ואחרים, אנחנו אמרנו שהעבודה צריכה להיות משולבת.
יעקב כץ: אני למשל חושב שהגדר והמכשול לבד, במיוחד שמדובר על קטע קטן וכשאין מדיניות ברורה איך נוהגים במסתננים.
יעקב כץ: אני עדיין לא אומר מה צריך לעשות, אבל זה ברור לי שבמדינת ישראל שהיא בעלת ערכים, אני לא רואה בדיוק איך הטיפול נעשה בפועל גם אם יש התרעה על קבוצה גדולה שמגיעה.
יעקב כץ: אסביר.
יעקב כץ: כמובן העבודות צריכות להיות משולבות.
יעקב כץ: דיברנו כאן פעמים רבות, אני אומר לך ראש מטה פיקוד דרום משום שהיינו אצלך לפני כשנה וחצי, אתה הייתה הראשון ששמענו ממנו שעומדים כמיליון איש להיכנס לישראל.
יעקב כץ: כשאמרתי שמיליון איש יכנסו לישראל, צחקו ואמרו מה הוא אומר, ואנחנו רואים את המיליון איש מגיעים בטפטופים של עשרות איש.
יעקב כץ: הכל צריך להיעשות במגביל.
אליהו ישי: זה לא טפטופים.
יעקב כץ: אנחנו שומעים מהשר שלא פשוט להפסיק את העבודה.
אורי אורבך: אני לא מבין משהו.
אורי אורבך: לפני כחמש שנים לא היו המונים שהגיעו לפה, עם חומה ובלי חומה.
אורי אורבך: כלומר הסיבות שמגיעים לכאן המונים לא קשורות לגדר או לא גדר.
אורי אורבך: הגדר זו סוף הדרך.
אורי אורבך: אנחנו מנסים לעשות משהו שבכלל לא יהיה משתלם, אתה אומר עניין כלכלי.
אורי אורבך: אם לא יהיה משתלם לצאת לדרך אתה גם לא צריך גדר.
אורי אורבך: לפני כחמש שנים היו אריתריאים והיו סודנים ואני חושב שבאריתריאה לא היה שוויץ, ובכל זאת הם לא באו לכאן.
אורי אורבך: יכול להיות שאתה עושה גדר חסרת תועלת.
אורי אורבך: גדר היא תוצאה של כשלון בפרמטרים האחרים, באמצעים האחרים שאתה נוקט.
יעקב כץ: צריך לציין מהם האמצעים האחרים, למשל.
יעקב כץ: למשל הנושא של ההעסקה - - -
אליהו ישי: סליחה, בנושא ההעסקה אני רוצה לומר משהו שלא אמרתי, משרד המשפטים מתנגד שלא נאפשר להם לעבוד.
אליהו ישי: הוא טוען שאם הם לא יעבדו הם יגנבו וכדומה.
אליהו ישי: אני טוען שזה לא נכון וזה בדיוק עניין הביצה והתרנגולת.
אליהו ישי: אנחנו חוזרים על זה כל הזמן וחלילה תהייה קטסטרופה.
אליהו ישי: אם לא יאפשרו להם לעבוד זה יעצור את רבבות המסתננים ומי שנמצא כאן ונכנס שלא כחוק יוחזר חזרה - - -
יעקב כץ: גם אם יהיה מחנה מעצר הוא יתמלא, אם יגיעו יותר מ- 10,000 איש - - -
אליהו ישי: אם ניתן להם מקומות עבודה יגיעו מאות אלפים.
אליהו ישי: נקודה.
יעקב כץ: אני מבקש לומר שבאמת כמו שאמרנו הבעיה של ההעסקה היא בעיה אחת והיא הבעיה החשובה ביותר, את זה צריך למנוע, לא הבנו מדברי השר שזה מה שהולך להיות, גם אם תיתן הוראה הם ילכו לבית משפט, יש לנו מספיק ארגונים שדואגים להם ושרוצים שהם יכנסו לפה ועושים את כל המאמצים שהם ירגישו פה טוב.
יעקב כץ: הם יכנסו והם ימשיכו לשהות כאן.
יעקב כץ: לא הבנתי איך ההוראה של כבוד השר לאי העסקה, אני רואה בה את ההחלטה הכי חשובה שמחר מעסיק שמעסיק  עובד לא חוקי משלם קנס והאדם שנזרק מהעבודה מסמס לחבר שלו "אל תבוא כי אין לי עבודה".
אליהו ישי: ההוראה תתבצע עד לבית הדין הגובה לצדק.
אליהו ישי: אספר אנקדוטה על אישה סיעודית, ממש במצב סיעודי מורכב שיש לה עובדת זרה, העובדת הזרה התעברה והסיעודית אמרה לעובדת הזרה "תחזירי חזרה למדינה שממנה הגעת, הגעת לכאן בדעת שאת באה לעבוד ולא הגעת לכאן כדי להקים משפחה" מדובר בנכה מוגבלת שצריך לקלח, להאכיל, לשרת אותה והכל, העובדת הזרה אמרה לה "אני מצטערת עכשיו את צריכה לתת את כל השכר שלי, כעת אני גם בשמירת הריון".
אליהו ישי: היא נגשה לבית המשפט, בית המשפט חייב את אותה סיעודית שמשלמת את רוב משכורתה כדי שיאכילו, יקלחו אותה וישרתו אותה, מאיזה סכום היא תיקח עובדת אחרת?
אליהו ישי: ההחלטות כאן מאוד מורכבות ומסובכות, גם כאן צריכים תיקון חקיקה ואנחנו מגדירים שאישה שמגיעה לעבוד כאן ונכנסת להיריון להחזיר לארץ שלה, היא לא יכולה להישאר כאן כשהיא בהיריון.
יעקב כץ: זאת אומרת שגם באי העסקה של המסתננים כרגע, גם אחרי הוראת שר הפנים, אני שואל כאן גם את עוזרי השר, בעצם אין על מי להחיל כי יש מספיק חורים במסננת  המחוררת וימשיכו להעסיק אותם ואי אפשר להפסיק את העסקתם.
אליהו ישי: ש מקרה של עובדות זרות שביקשו גם טיפולי פוריות.
יעקב כץ: כבוד המנהל הכללי של משרד הבטחון אודי שני, עם גדר של 140 קילומטר הם ילכו לקילומטר ה- 145 ויכנסו, וגם ב- 140 קילומטר כל זמן שיש להם עבודה אז מה איכפת להם כי נמשיך לטפל בהם יפה, נכניס אותם ל"סהרונים" נמלא אותם.
יעקב כץ: כל עוד שהבדואי שמוביל אותם לא נפגע - - -
אליהו ישי: צריך להבין ש"סהרונים" זה בית מלון חמישה כוכבים.
יעקב כץ: כל עוד שהבדואי שמוביל אותם לא נפגע, כרגע אין הוראה לפגוע בבדואי שמוביל אותם, אז הבדואי מוביל אותם עד לגדר הוא מביא עשרים ויותר, ואומר שכעת רואים אותם ברשת הלוויינים הישראלית, רואים אתכם אז תחילו לבכות.
יעקב כץ: אני טוען שכנגד גונב גבול במדינות אחרות בעולם מותר לפעול עליו ביד קשה כדי שהבדואי לא יוכל להוביל את החבורה.
יעקב כץ: אני מדבר על הבדואי המצרי שמוביל אותם במצרים, אם יפגעו בכמה בדואים, זו הפקודה שאני הייתי נותן, לפגוע במי שמוביל אותם.
יעקב כץ: לא פוגעים בהם אז הם ממשיכים הלאה, ואז צבא ההגנה לישראל יערך, תגיע קבוצה של 300 או 400 אנשים, לא יאכילו אותם, לא ישקו אותם, לא ייקחו אותם לטיפולים?
יעקב כץ: לא הבנתי מהי הפעולה שנעשית כאן, אני לא מבין איך זה מתנהל.
יעקב כץ: מצד אחד אי אפשר למנוע את העסקתם פה למרות ששר הפנים נותן הוראה, מצד שני לא פוגעים בבדואים, ומצד שלישי הגדר היא רק על קטע של 140 קילומטר והיא תסתיים רק בעוד שנתיים וחצי, את המתקן מתקינים.
יעקב כץ: אני לא מבין איך בפועל אנחנו מונעים כניסתם של עוד 200,000 או 400,000 איש לארץ.
יעקב כץ: מה ימנע מהם להגיע לישראל?
יעקב כץ: לא הבנתי.
אודי שני: מי שנכנס על אף הכל יכלא, יוחזר והמעסיק יקבל קנס.
יעקב כץ: יוחזר לאן?
אודי שני: המערכת בודקת מספר אפשרויות לאן להחזיר, זה מה שאתה יכול לעשות.
יעקב כץ: אני מודה לך, ולפני שאני אפנה לראשי העיר, נמצא איתנו כאן ראש עיריית אילת, אני רוצה לשאול את משרד המשפטים, האם ניתן בישראל לקחת מהגרי עבודה, אנשים שהם בוודאות מהגרי עבודה, להעמיס אותם ולהחזירם, או האם הם יפנו לבית המשפט והדבר הזה ייעצר?
אביטל שטרנברג: התשובה היא אינדיבידואלית לכל אדם, אתה צריך לבדוק את נסיבותיו של כל אדם.
יעקב כץ: כמה אנשים כאלה העברנו עד היום מעשרות האלפים שמדינת ישראל רצתה להעביר אותם חזרה את הגבול?
אביטל שטרנברג: אני מציעה שאת השאלה הזאת נשאל את משרד הפנים?
יעקב כץ: יוסי אדלשטיין, כמה אנשים החזרנו עד עכשיו, מסתננים שהגיעו מאפריקה, הגיעו 32,00 איש עד לפני כמה שבועות.
אורי אורבך: ממתקן "סהרונים" הורחקו מאז יולי 2009 - 373 אנשים, מהמתקן.
יעקב כץ: אבל מהחבר'ה שכבר עברו לארץ, כמה מהם הורחקו?
יולי יואל אדלשטיין: מעט מאוד.
יעקב כץ: מהי הסיבה שרק מעט מאוד ולא הרבה מאוד?
יולי יואל אדלשטיין: הסיבה העיקרית שרובם הם מאריתריאה ומסודן שכרגע אין לנו יכולת - - -
יעקב כץ: אין לנו אפשרות.
יעקב כץ: זאת אומרת שאם אין אפשרות היום גם לא תהייה אפשרות מחר.
יעקב כץ: חזקה על הארגונים של הגברת סיגל רוזן ואחרים שילכו לבית המשפט העליון.
יעקב כץ: לפי ניסיוננו בית המשפט העליון ייתן להם גיבוי כפי שהוא נתן גיבוי בעבר.
יעקב כץ: לכן הסיכוי שהבעיה הלאומית הזאת תיפתר במישור הזה ידידי אודי שני, הוא סיכוי קלוש.
יעקב כץ: סליחה ראש העיר אבל קודם  דברייך, הוא ביקש מראש מטה פיקוד דרום לומר לנו מה קורה היום בגבול, איך אנחנו מונעים, איך אנחנו סוגרים בבקשה הדיווח שלך.
הראל כנפו: היום מסובך למנוע בגלל שאין את אותו מכשול פיזי והעסק מתבצע בצורה של מרדפים וניסיון בכל פעם להגיע לפניהם, למקום אותו הם רוצים לחצות כי באופן עקרוני כשמגיעים לפניהם למקום אותו הם רוצים לחצות ועושים פעולה פיזית כזאת או אחרת הם מתרחקים חזרה לתוך מצרים.
הראל כנפו: הם לא חודרים פנימה.
הראל כנפו: הבעיה היא שההסתננות היא כל כך רחבה - - -
אמנון בן עמי: הם דוחים ביום יומיים את החדירה שלהם.
הראל כנפו: נכון.
הראל כנפו: הבעיה היא שהסתננות היא כל כך רבה ואין מכשול פיזי שיצמצם אותה, לרוב המקומות אנחנו לא מצליחים להגיע לפני שהם נכנסים.
הראל כנפו: מרגע שהם נכנסים למעשה כבר נגמר הסיפור כי הם בתוך שטחנו ומאותו רגע פועלים כמובן על פי החוק ועושים את מה שהחוק מחייב.
הראל כנפו: לדעתי לא נאמר כאן בדיון על מרכיב נוסף שקיים בשיטה והוא הצד המצרי.
הראל כנפו: גם הוא חלק מהעניין, אנחנו יכולים להגיד שבאזור מסוים, באזור החולות במקום שבו הם פועלים, הם פועלים בצורה יעילה ומצליחים למנוע כניסה.
הראל כנפו: הכניסות דרך מרחב החולות שהוא מרחק של 40 קילומטר פחות או יותר, החדירות הן ממש בבודדים.
אמנון בן עמי: אבל כשהמצרים יורים במישהו פציעה קשה מעבירים אותו אלינו והוא מטופל אצלנו ועל חשבוננו.
הראל כנפו: אנחנו מצליחים להודיע להם באותו מרחב בדרך כלל מספיק בזמן, גם במקומות שאנחנו פועלים בצורה מוארת הם באים מיד לכל מקום שצבא ההגנה לישראל מגיע, הם מגיעים באופן אוטומטי ומצליחים למנוע חלק מהחדירות של חלק מהאנשים.
הראל כנפו: אם היינו יכולים להחיל את הדבר הזה על כל הגזרה זה היה טוב.
הראל כנפו: הדרך היחידה להחיל את זה בכל הגזרה זה באמת לעשות מכשול פיזי - - -
יעקב כץ: אבל אם המכשול הזה יקום רק בעוד שנתיים וחצי והוא רק על 140 קילומטר, מה ימנע מהם ללכת קצת יותר צפונה?
הראל כנפו: אני לא רוצה להיכנס לכל הנושא של המימון כי זה לא מענייני.
הראל כנפו: הייתי רוצה שמחר בבוקר תהייה כל הגדר וכל המכשול.
יעקב כץ: גם אתה מסכים שאם זה יהיה רק על 140 קילומטר פתרנו רק חלק.
הראל כנפו: אני אסביר.
הראל כנפו: אני חושב שאם יגמרו את ה- 140 קילומטר האלה מאוד מהר, וכולם יראו שמהמקום של המכשול הפיזי הזה שקיים אנשים לא מצליחים להיכנס, מהר מאוד יקבלו את ההחלטה גם לגבי הקילומטרים האחרים.
יעקב כץ: אני אבקש מראש עיריית אילת מר מאיר יצחק הלוי שהוא הסובל העיקרי היום  לספר כעיר, אצלו התופעה באה לידי ביטוי בצורה הקשה ביותר, הוא מופיע כאן הרבה, והוא אפילו העלה פעם תשדיר ברדיו, הוא נוהג בצורה ממלכתית.
יעקב כץ: חוץ מלבכות הוא לא יכול לעשות שום דבר, אנחנו בוכים יחד איתך.
יעקב כץ: בוא תבכה עכשיו עם ישראל רואה אותך.
אליהו ישי: אני רוצה לומר ליושב ראש הוועדה, נפסיק לבכות, אנחנו נצליח בכל הכוח נצליח לעשות סדר בדברים האלה, זה יהיה קשה, לא פשוט, נפעל בכל הכוח, לא נתפשר.
אורית זוארץ: כבוד השר אני אשאל את על מקומו, מתי?
אורית זוארץ: מתי כבוד השר?
מאיר יצחק הלוי: אני רוצה ברשותכם להציג שוב, חשוב שנדע איך מתנהלת עיר עוד טרם אנחנו מייצרים מהלכים אינטנסיביים של סנגוריה לאותם מסתננים בלתי לגאליים.
מאיר יצחק הלוי: לפני שנה וחצי אדוני השר משרד האוצר אישר בעיר אילת לקלוט 20 משפחות מהונגריה, הודיעו לי בצורה רשמית, אצלי יש מושג שנקרא קליטה קהילתית, כשקיבלתי את האישור זימנתי אלי את כל הגורמים הרלוונטיים כדי להיערך נכונה לקליטתם.
מאיר יצחק הלוי: הקליטה הייתה אמורה להיות חצי שנה אחרי האישור שקיבלתי.
מאיר יצחק הלוי: זימנתי את אנשי שירות התעסוקה, זימנתי את גורמי החינוך, גורמי הרווחה, גורמי הקליטה, הסוכנות היהודית, כל גורם רלוונטי על מנת שיקלוט את 20 משפחות.
מאיר יצחק הלוי: אם תרצו זה משהו בסדר גודל של 50 איש.
מאיר יצחק הלוי: זאת משום שחשבתי שכראש עיר ראוי לטפל באנשים האלה בצורה מסודרת.
מאיר יצחק הלוי: אני מדבר על 50 איש מתוך עיר המונה כ 60,000 תושבים.
מאיר יצחק הלוי: כששאלו אותי על תכנית המתאר שאנחנו יושבים עליה "איזו עיר אתה רוצה?"
מאיר יצחק הלוי: אמרתי "אני רוצה עיר מצוינת, עיר שתתפתח"  ישבנו שנים לתכנן עם משרד הפנים עיר מתפתחת, עם שמאי וחבריו תכננו איך העיר תיבנה ותגדל ותהייה עיר טובה, איכותית ומשדרגת את הרף הדמוגרפי שלה.
מאיר יצחק הלוי: נוצר מצב שבשנתיים האחרונות יש איבוד שליטה מוחלט, פתאום באופן לא צפוי, לא מבוקר, ללא הכנה, בצורה אגרסיבית ואלימה נכנסים לעיר מעל ל- 12% מתושביה.
מאיר יצחק הלוי: אני אומר את זה לכל מי שרוצה לצאת במגננות ובהגנות.
מאיר יצחק הלוי: חברים זה מצב שהוא מצב לא נורמלי.
מאיר יצחק הלוי: בשנה וחצי העיר מקבלת פתאום שינוי צורה מבלי שהיא יודעת על הדברים, לא על הפארקים, לא על הגנים, לא על מוקדי התעסוקה, לא על הדיור, יש כאן כאוס מוחלט.
מאיר יצחק הלוי: עיר צריכה להיות מתוכננת, בונים עיר, מתכננים אותה, יש אג'נדה, יש חזון, יש אמירות.
מאיר יצחק הלוי: אבל  היום זה קורה בצורה בלתי מבוקרת, ואני מזמין את כל מי שיושב כאן לסייר איתי בבוקר של איזה יום שתרצו, נלך להר יואש, להר חזקיה, לעין נטפים ונראה גלים של אנשים מסכנים ואומללים, לי אין שום בעיה עם אף אריתריאי, עם אף סודני, עם אף איש מחוף השנהב, עם אף סיני, עם אף גיאורגי, מדובר בסינים וגיאורגים כי כולם מצאו דרך להיכנס.
מאיר יצחק הלוי: חברים, מדובר כאן במפעל כספי  שמגלגל מאות מיליוני דולרים, תקשיבו למספרים שאני נוקב, מדובר במפעל כספי, אל נא נתבלבל !
מאיר יצחק הלוי: אל נא נתבלבל !
מאיר יצחק הלוי: . מדובר כאן במפעל.
מאיר יצחק הלוי: כל מסתנן מסכן, הוא או רעייתו עליו מגלגלים אלפי דולרים אותם בדואים שעליהם דיבר יושב ראש הוועדה.
מאיר יצחק הלוי: אחרי זה הוא נאלץ לחזור למדינה שלו וחלק מהמדינות אומרות תחזיר חלק מהכסף.
מאיר יצחק הלוי: מה קורה אצלי בעיר?
מאיר יצחק הלוי: שכונות שלמות, טיילתי עם השר, נכנסנו לבית, בית פרטי וראינו איך הבית הזה הפך להיות מועדון/בית תפילה מוסלמי שבו שהו בזמן שהשר ואני ביקרנו עשרות אנשים.
מאיר יצחק הלוי: מה אני אומר לתושבי השכונה?
מאיר יצחק הלוי: מה אני אומר לשכנים שאומרים לי "אדוני, קניתי כאן בית שמוגדר כקוטג' ומוצא ביום בהיר אחד שלושים וארבעים שכנים שמבלים בגילופין, שיכורים אלימים, סליחה אני אומר את הדברים מהכרות אישית ואני לא מייצר כאן סטיגמות.
מאיר יצחק הלוי: מדובר בתופעות שאנחנו נתקלים בהם יום יום, הטרדות, הצקות, זה מה שקורה, ואני מצטער.
יעקב כץ: כשאמרת 12% תנקוט במספר כדי שאנשים ישמעו את המספרים.
מאיר יצחק הלוי: אנחנו מדברים היום על סדר גודל של כ- 7,000 איש.
מאיר יצחק הלוי: אני רוצה לספר לכם שלקחתי את מנהל אגד באילת, איתן, הוא אומר לי "מאיר, בשבוע שעבר שלושה אוטובוסים מתחנה מרכזית תל אביב הגיעו לאילת מלאים באותם מסתננים".
מאיר יצחק הלוי: יש כאן מסחרה - - -
יעקב כץ: יש להם אצלכם עבודה?
מאיר יצחק הלוי: אני לא יודע.
יעקב כץ: אתה לא יודע מה קורה בעיר?
מאיר יצחק הלוי: אני יודע, אני מומחה לעניין.
מאיר יצחק הלוי: אני רוצה לספר לך שיש כאן מצב שמתחילה להיווצר קהילה, אני בא מתחום אחר, עסקתי כל חיי בחינוך ואני אמשיך לעסוק בזה.
מאיר יצחק הלוי: יש כאן דינמיקה של קהילה, מתחילה להיווצר כאן מנהיגות, יש קבוצות תומכות.
מאיר יצחק הלוי: יש כאלה שעובדים וכאלה שאינם עובדים, הם מגבים אחד את השני, הם שותפים לבעיה.
מאיר יצחק הלוי: יש כאן מועדונים חברתיים, יש בתי תפילה, יש כאן את כל אותם מרכיבים שהופכים את הבודדים לקהילה מאוד מגובשת ונוצר מצב שחבר מביא חבר.
מאיר יצחק הלוי: כשאחד לא עובד, גרים בבית של 57 מטר, 15, 20 איש שאחד תומך בשני.
מאיר יצחק הלוי: חלקם עובד וחלקם לא עובד וזה המצב.
מאיר יצחק הלוי: אמר השר ואני אומר לכם בצורה מאוד ברורה, אדוני השר אני אומר לך את זה פה, אני מגבה את הפעילות שלך.
מאיר יצחק הלוי: אני אומר בצורה ברורה שמדובר כאן במצב שמהווה סכנה אסטרטגית.
מאיר יצחק הלוי: אני מדבר על העיר אילת, אני לא מדבר על המדינה, ואני לא רוצה על עצים גובהים, העיר אילת מאבדת מצביונה כעיר שיש לה תכנית, כעיר שיש לה אג'נדה, שיש לה רצון להתפתח.
מאיר יצחק הלוי: אנחנו נמצאים ברגרסיה בלתי אפשרית.
מאיר יצחק הלוי: אני מציע לכל האנשים, אל תקנאו לרגע אחד במה שעובר על תושב אילת.
מאיר יצחק הלוי: היום תושבי אילת שמהם אני מקבל הודעות, בשכונת יעלים יש תושבים שאומרים "אדוני ראש העיר אנחנו לא יכולים לשלוח את הבנות שלנו לחוגים, הם מוטרדות בדרך".
מאיר יצחק הלוי: ההטרדה היא הטרדה מילולית, זו אינה הטרדה פיזית, הן מוטרדות בכל מיני דרכים וצורות.
מאיר יצחק הלוי: אתמול מנהל מתנ"ס שנקרא קולייר, יש שם בית ספר למחול, אומר לי "מאיר, מדובר בבנות בגילאי 5, 6, 7, 8 לסדנא שמגיעות עם טייצים, מאוד יפות, מאוד מרשימות, פוחדים לשלוח אותן".
מאיר יצחק הלוי: מה עוד נשאר.
מאיר יצחק הלוי: אני מצטער אם אני בוכה, אני זועק כאן זעקה, כל מה שאני מבקש הוא בואו נחזיר את השליטה לידיים.
מאיר יצחק הלוי: רוצים שהעיר תקלוט 300,  400 איש, אני אומר לכם כאן שאני אעשה את זה באהבה גדולה מאוד.
מאיר יצחק הלוי: בתנאי שנתכנן את הקליטה, נטפל בעבודה שלהם, במגורים שלהם, בחינוך שלהם, בבריאות שלהם.
מאיר יצחק הלוי: אבל במצב - - -
יעקב כץ: איפה לומדים ילדיהם בעיר אילת?
מאיר יצחק הלוי: יש לנו חלוקה, ילדי גילאי הגן לומדים בשני - - -
יעקב כץ: שאלה אחרת, כמה ילדים יש מתוך ה- 7,000 איש?
מאיר יצחק הלוי: נכון להיום מדובר במאות, אני לא רוצה להיתפס במספרים, אני יכול לספר לך שנכון להיום יש לנו בין 10 ל- 15 לידות בחודש, מדובר במאות ילדים שפזורים ראשית אצל הוריהם, חלקם בגיל הרך, שני גני ילדים שעיריית אילת הקצתה לטובתם בהנחיית משרד החינוך, לומדים שם עשרות ילדים, ילדי בית ספר יסודי לומדים גם בקיבוץ איילות במסגרת כפר הנופש שנמצא שם והיותר מבוגרים לומדים גם ביוטבתה.
מאיר יצחק הלוי: זה פחות או יותר החלוקה.
מאיר יצחק הלוי: צריך לזכור שבתחילת הדרך הגיעו האבות ובעת הזאת מתחילות להגיע משפחות.
מאיר יצחק הלוי: אם תרצו אוכל לצייד אתכם בתמונות, תמונות בצהרי היום של כלה מסתננת, ישבו וארגנו חתונה בצהרי היום, הכל אפשרי, אני מאחל ברכה וסימפטיה לזוג אבל אני חושב - - -
יעקב כץ: אני אבקש מחבר הכנסת אורי אורבך בבקשה.
אורי אורבך: אדוני היושב ראש, אדוני השר.
אורי אורבך: קודם כל צריך לזכור שהמסתננים עצמם באופן אישי אינם אויבים, הם עושים מעשה לא חוקי, מסתנני עבודה אגב ולא מהגרי עבודה וכדאי להשתמש במונח הזה כי זה יוריד את הלגיטימציה, הוא מהגר שבחר.
אורי אורבך: הביטוי שאני מציע לדעתי הוא נכון יותר.
אורי אורבך: זה חלק מבעיה.
אורי אורבך: הגדר, אם היא פותרת משהו היא באה רק בסוף הדרך והיא הפתרון הכי יקר.
אורי אורבך: אם לפני כמה שנים, כפי שאמרתי לא הייתה הבעיה, ובעיקר בגלל דברים שקרו באריתריאה ובסודן, צריך לראות איך אנחנו יכולים להשפיע גם באמצעות משרד החוץ על דברים כאלה.
אורי אורבך: יש לנו הסכם שלום עם מצרים.
אורי אורבך: הסכם שלום לא אומר שהחיילים המצרים מקבלים שוחד ואנחנו מקבלים את האנשים שהם נותנים להם לעבור.
אורי אורבך: כלומר אנחנו מספיק סובלים במנהרות שיש לנו בעזה מנפלאות הצבא המצרי, אנחנו לא צריכים לסבול את זה גם מהגבול הדרומי שלנו.
אורי אורבך: אני חושב ששר הפנים לא צריך לפחד כלל, אם אפשר להשתמש בסיסמה של מפלגה אחרת, ולהיאבק בתופעה.
אורי אורבך: להיאבק בתופעה ולא בהכרח להיאבק באנשים האומללים עצמם.
אליהו ישי: תודה לאל לא פוחד, פועל כמעט יחיד.
אורי אורבך: זה כדי שלא תצא מפה רק עם מחמאות.
אליהו ישי: אני אומר לך שתהייה רגוע, הייתי גם חבר כנסת עם פחות עשייה ויותר דיבורים, אני באמת מעריך את הדברים, זה בסדר וזה נחמד.
אליהו ישי: אנחנו פועלים ואמרתי בדיוק מה המכלול והיקפי המשרדים השונים.
אליהו ישי: לי אין שום כוונה להתיפייף ולהיות אדיש, אני אפעל ואלחם בכל כוחי, בכל הכלים שיעמדו לרשותי.
אורי אורבך: היה ראש ממשלה אחד שאמר פעם "אל תדאגו יכול להיות יותר גרוע", את זה הוא אמר לשרים שלו והם לא דאגו, ובאמת נהייה יותר גרוע.
אליהו ישי: אני אומר הפוך, אני אומר המצב גרוע.
אורי אורבך: התפקיד שלנו הוא לדאוג.
אורי אורבך: אני חושב שגדר לבדה אפילו היא לא הפתרון העיקרי, לכן גם בקשרים שלנו גם עם מצרים וגם בכל כוח צבאי במקומות שנכשלנו בכל המקומות, הצבא בא בסוף.
אורי אורבך: בכל מקום שנכשלנו צריך גם צבא חזק וגם קשיחות.
אורי אורבך: אם סילקו/גירשו/העבירו רק 400 איש מהמתקן זה כלום.