GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיים חדד: אדון אהרון ברזני  מנהל אגף הזרים ברשות ההגירה, ישב בעצמו בדיון עם השרים והשרים הודו שהמדינה לא עמדה בהסכם.
חיים חדד: הם הודו.
חיים חדד: לכן הם דרשו להקים צוות שיקיים את ההסכם וייתן תשובה תוך מספר שבועות.
חיים חדד: כלומר המדינה הודתה שלא עמדה בהסכם.
יעקב כץ: אבל היא עדיין עומדת על כך שהמדרג ימשיך לרדת.
יעקב כץ: אגב הוא אומר דברים נכונים?
אהרון ברזני: כן.
אהרון ברזני: הוקמה וועדת מנכ"לים בראשות יוסי ישי שתדון בבקשות שלהם ותוך שלושים יום תיתן תגובה.
יעקב כץ: אגב גם בענף הבנייה כשראו שאי אפשר בלי הסינים עיכבו את ההוצאה שלהם.
ישראל חסון: היושב ראש, בדיוק בגלל מה שאמר אהרון ברזני עכשיו אני ממליץ לך אופרטיבית להביא לכאן את יוסי ישי להגיד מהם העקרונות שמנחים אותו.
ישראל חסון: יוסי ישי המנהל הכללי של משרד החקלאות, להביא אותו ולהגיד את המאמין שלך לעקרונות שצריכות להנחות אותו.
ישראל חסון: זה מה שאנחנו צריכים לעשות!
חיים חדד: אני רוצה לסיים ולא להאריך.
חיים חדד: אני אומר - - -
יעקב כץ: ישראל חסון אנחנו נקיים בעוד שבועיים עוד ישיבה.
יעקב כץ: תבוא גם לישיבה הבאה.
חיים חדד: אנחנו בעצם הגענו לכאן בגלל דוח אקשטיין.
חיים חדד: על סמך הדוח שלו הממשלה קיבלה החלטות.
חיים חדד: אנחנו אומרים שהדוח של אקשטיין לא מדויק.
חיים חדד: אני אגיע כאן לעניין שאנחנו רואים בוועדה הזאת כמקום שאנחנו החקלאים יכולים להביע את דעתנו ומבקשים לשמוע אותנו באופן אובייקטיבי.
חיים חדד: אנחנו מול הדוח של אקשטיין - - -
יעקב כץ: לא באופן אובייקטיבי אלא סובייקטיבי, אני מאוד לא אובייקטיבי כי אני מאוד רוצה שתצליחו ואם הייתי יכול הייתי נותן לכם את הכל.
חיים חדד: בלי אובייקטיביות.
חיים חדד: אנחנו מתמודדים עם הנתונים השגויים של פרופסור צבי אקשטיין.
חיים חדד: מצד שני אנחנו מגיעים פה לוועדה ומצפים שהוועדה תביע את דעתה דרך מרכז המידע והמחקר.
חיים חדד: הגעתי היום לוועדה ומצאתי ערימת דוחות ואני מנסה לקרוא את הנתונים ואמרתי שאנחנו מתמודדים עם אקשטיין נוסף.
חיים חדד: אני רוצה להגיד שמרכז מידע ומחקר היה צריך להתבסס על נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
חיים חדד: אני מחזיק את נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, במקרה הבאתי אותם.
חיים חדד: אני מסתכל ואני אומר שאין כל קשר.
יעקב כץ: תציג את נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
חיים חדד: בבקשה.
חיים חדד: מרכז המידע והמחקר אומר שבשנת 2009 היו פה  24,800 עובדים, אני קורא את נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ומוצא שבשנת 2009 היו רק 22,000 עובדים, איפה האובייקטיביות פה?
חיים חדד: אני מדבר על נתונים מוחלטים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
יעקב כץ: גלעד נתן, תגיב על כך.
יעקב כץ: אתה אומר משהו אז תסביר.
חיים חדד: אדוני היושב ראש, אדבר על שנת 2010, שנת המחלוקת שלנו, מרכז המידע והמחקר אומר שיש פה 23,400 עובדים, נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מדברים על 21,000 עובדים.
גלעד נתן: אתה צריך להגיד שנתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מבוססים על דיווח של רשות ההגירה.
גלעד נתן: אני מוציא את הנתונים מהאיש שנותן את הנתונים ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה, איש המחשבים.
חיים חדד: דוקטור גלעד נתן תקשיב.
חיים חדד: אני אגיד לך משהו, אנחנו ברשות ההגירה בשלושה השבועות האחרונים בקשר ישיר ואנחנו מקבלים את הקבצים ישיר מהמערכות שלהם.
חיים חדד: אז אל תגיד לנו מאיפה הנתונים.
יעקב כץ: הוא אומר שנתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שונים.
גלעד נתן: כשישבנו עם הקבלנים אמרת שנתוני הלשכה המרכזית לא טובים כי הקבלנים אמרו שהם לא טובים וצריך לקבל מהמקור.
חיים חדד: אני אגיד לך מה הבעיה שלנו?
חיים חדד: – אחר כך עם הדוחות האלה שכותב מרכז המידע והמחקר מסתובבים בבית הדין הגובה לצדק, מסתובבים בארגוני זכויות האדם ואומרים "מרכז המידע והמחקר של הכנסת כתב את זה" ועם זה צריך להתמודד.
חיים חדד: הדבר האחרון, לבחור החמוד הזה מהאוצר, שוב אני מחזיק את נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בנוגע לשכר העובדים בענף החקלאות, 5,000 שקל נטו.
חיים חדד: אני מסתכל על מגזרים אחרים ורואה שעלות כוח האדם בממוצע 2,200 שקל.
חיים חדד: אני מסתכל על נתוני הלשכה המרכזית הסטטיסטיקה - - -
קריאה: לכמה שעות?
חיים חדד: אלו הנתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, לא שלנו.
יעקב כץ: מה אומרים הנתונים של מרכז המידע והמחקר?
חיים חדד: שהם מקבלים שכר נמוך, הוא אפילו לא טורח להגיב.
חיים חדד: הנתונים שלכם לא אמיתיים.
יעקב כץ: אני אבקש גם את נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
יעקב כץ: בפעם הבאה שתתנו נתונים תנו גם את נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
אלי פז: אני רוצה להפנות את שיחה שלי ישירות לאוצר.
אלי פז: כי עם כל החבר'ה פה באמת אין שום בעיה.
אלי פז: אני מפנה את דבריי לאוצר, לאנשים הנחמדים ואני בטוח שכל אחד עושה את העבודה שלו.
אלי פז: הבעיה שהם לא מעודכנים בפרטים הנכונים.
אלי פז: אני אומר שמחדר הישיבות המפואר הזה אי אפשר להוציא החלטות שנוגעות למישהו שבשדה.
יעקב נוימן: הגעתי לכאן אחרי שעתיים שלוש שעות בחממות הבוקר, עשיתי את העבודות שהייתי צריך לעשות והגעתי לכאן.
יעקב נוימן: אנחנו יודעים מאיפה אתה הגעת, הגעת מהבית ישיר.
יעקב כץ: אתה לא יודע מה הוא עשה.
יעקב כץ: למה לדבר כך.
יעקב כץ: אולי הוא עשה חסד.
יעקב כץ: מה אתה יודע.
יעקב כץ: למה אתה מחלק ציונים?
יעקב נוימן: יש לכם כאן חקלאי אותנטי, אמיתי, לא מזכיר ארגון, לא ראש וועדה חקלאית לא כלום, יש לכם משהו אמיתי מהשטח, נצלו אותו.
יעקב נוימן: אני אומר לכם שההשבתה הזאת של התוצרת החקלאית יצאה מהשטח.
יעקב נוימן: לא בא אף מזכיר ארגון ולא שר החקלאות ולא אף אחד שאמר בואו צאו ותשביתו.
יעקב נוימן: אני רוצה שתבינו שהשטח הקיא את מה שקורה.
יעקב נוימן: אותו חקלאי מהשדה - - -
יעקב כץ: מה אתם מרגישים בשטח?
יעקב כץ: תגיד ליהודית כרמי אולי היא תעביר את זה הלאה.
יעקב נוימן: אני לא מאשים את הגברת יהודית כרמי.
יעקב נוימן: אני אסביר הכל.
יעקב נוימן: נוצר מצב שהחקלאים הצליחו ליישר קו עם החוברת של משרד החקלאות.
יעקב נוימן: יש חוברת הגשת בקשה לעובדים זרים.
יעקב נוימן: תאמינו לי שלהגיש הצהרת הון למס הכנסה זה כלום וזו בדיחה מול החוברת הזאת.
יעקב נוימן: החוברת הזאת להגשת בקשה לעובדים זרים היא מאוד קשה, באמת מאוד קשה, אי אפשר לסבן אותה ואי אפשר לעשות תרגיל.
יעקב נוימן: אתה מצהיר כמה אדמות יש לך, יש הצלבה, כמה שתילים, כמה מים צרכת ומה הפדיון שלך.
יעקב נוימן: מזה אי אפשר לזוז.
יעקב נוימן: כמה אדמה, כמה שתילים, הבאנו חשבונות על קניית שתילים, כמה מים שאי אפשר לשקר, מה המחזור שלך במס הכנסה.
יעקב נוימן: לוקחים את ארבעת הנתונים האלה ועורכים הצלבה, מערבבים את זה ואז יוצא מספר.
יעקב נוימן: הגברת הנכבדה יודעת שזו חוברת מאוד קשה.
יעקב נוימן: אי אפשר לזוז בה, אתה חייב בול - - -
יעקב כץ: היא אומרת שהיא לא קשה.
יעקב נוימן: היא קשה מבחינת הנתונים כי בסוף לי יוצא על כל 50 דונם עובד אחד, תעשו חשבון שעל 50 דונם אני מעמיד עובד אחד, הוא לא יודע מאיפה להתחיל.
יעקב נוימן: החוברת קובעת לגבי כל מיני גידולים, לגבי כרובית היא קובעת שעל 120 דונם עובד, מילון - 180 דונם.
יעקב נוימן: קחו 180 דונם מילון תנחיתו עובד אחד באמצע ונראה מאיפה הוא מתחיל.
יעקב נוימן: אי אפשר.
יעקב נוימן: אני פונה לאוצר ואומר, לקחו את זה ומתוך 140,000 שצריך אמיתי זה באמת הישרדות, עשו חתך וירדנו ל- 28,000.
יעקב נוימן: 28,000 זה על הקשקש, זה על הקשקש, אי אפשר לנשום.
יעקב נוימן: קחו מחשב גדול ושימו משאיות עם ירקות, עגבניות, מלפפונים, חסה הכל, כל הפחתה כל שנה תפיל מהתמונה הזאת משאיות של מזון.
יעקב נוימן: חד משמעית.
יעקב נוימן: הציבור גודל ב – 1.5% או 2% בשנה.
יעקב נוימן: אנחנו מדברים על אספקת סחורה גם לאוכלוסייה שגודלת, במקום שלפחות יישאר אותו מספר עובדים אנחנו יורדים.
קריאה: למה חתמתם?
יעקב נוימן: קודם כל זה נכפה בכוח עלינו.
קריאה: באקדח?
יעקב נוימן: אתה יודע מה?
יעקב נוימן: ממש כך, ממש כך, זה הסכם שנכפה על החקלאים.
יעקב נוימן: אני אומר לך שההסכם הזה, ואני גם אומר לאוצר, ההסכם נכפה על החקלאים, זה הסכם בכוח, איימו שיהיו רק 3,000 איש.
יעקב נוימן: אני אומר לך שאם היו אומרים אפס עובדים והיו נותנים תאריך ואומרים תגמרו את העונה, עשרה חודשים או שנה כי עונה מתמשכת, היו מציינים תאריך מסוים כמו ה- 1 בספטמבר כל העובדים בנמל תעופה בן גוריון, החקלאים יעמדו בזה ואז נראה, אז נצא לחופש מאורגן.
יעקב נוימן: משפט אחד, היהודי הנחמד הזה אומר שבקרקעות ירדנו, הוא לא מבין והוא צריך לבקר בשטח.
יעקב נוימן: הוא צריך לדעת ששתיל עגבנייה מגיע ל -30 מטר, אז במקום קרקע עלינו לגובה.
יעקב נוימן: אנחנו בחממות נמצאים בחמישה מטר גובה עם החצילים.
יעקב כץ: כעת אני אתן לחיים חבלין ואחר כך לשי חרמש תכין את עצמך להסברים על כל הכישלונות שלך.
שי חרמש: אני לא מבין על מה אתה מדבר היום, אתה מדבר בצורה מחפירה לפרוטוקול, אתה מעליב ופוגע, אני יושב כאן רק להקשיב, אני לא אוציא כאן היום שום מילה.
שי חרמש: מה שהלובי החקלאי עושה בכנסת זה לא הפטפוטים שלך, ובזה גמרתי להגיד את מה שיש לי להגיד כרגע.
שי חרמש: בקרב אתמול על הקרקעות החקלאיות לא ראיתי אותך.
שי חרמש: דיבורים כמו חול וחול.
יעקב כץ: הכל נרשם בפרוטוקול, גם החורבן לחקלאים נרשם, אתם אחראים.
חיים חבלין: ההסכם שנחתם ב- 12 במאי 2009 יסודו בחטא.
חיים חבלין: מישהו בא ואמר ניתן כסף שיחליף את העובדים וככה נגיע למספר 19,800.
חיים חבלין: נכון שצבי אקשטיין אמר 3,000 והחקלאים אמרו 40,000 .
חיים חבלין: אף אחד לא הכריח את אבשלום (אבו) וילן לחתום על ההסכם.
חיים חבלין: אם היה חותם על הסכם של 3,000 אני חושב שמצבו היה הרבה יותר טוב.
חיים חבלין: מצבו היה היום הרבה יותר טוב.
חיים חבלין: איך אמר צ'רצ'יל, אני לא דואג איך אני אראה בהיסטוריה אני עומד לכתוב אותה, אם אתה מתכוון לשכתב את ההיסטוריה אני אעשה לך חיים קלים.
חיים חבלין: כשהיה דיון על העובדים הזרים אבשלום (אבו) וילן ישב לידי כחבר בוועדת הכלכלה, וצעק על החקלאים.
חיים חבלין: אני גם הייתי, ואני אומר לכם למה אתם מסכימים להורדות האלה.
חיים חבלין: למה אתם מסכימים, אני מדבר איתך מלפני שלוש שנים כשהתחילו הדיונים האלה.
חיים חבלין: אני רוצה להגיע לפואנטה כי יכול להיות שאני אומר דברים שלא נראים למישהו.
חיים חבלין: הפואנטה בעניין הזה שהמספר 19,800 אין לו שום קשר לכסף שניתן למיכון מחליף עובדים כי מישהו עשה חשבון שהכסף הזה יחליף את העובדים וניגע ל- 19,800 עם מיכון.
חיים חבלין: אם הכל היה נכון הכל היה בסדר.
חיים חבלין: אבל רבותיי אני שואל את יהודית כרמי שאלה ואל תעני לי עכשיו, אבל זו השאלה שצריכה להישאל.
חיים חבלין: האם הכסף הזה מקטין את הקריטריונים בצורה כזאת שמגיעים ל- 19,800.
חיים חבלין: אני אומר לך שהתשובה היא לא כי אם עכשיו תיקחי את הקריטריונים ותכפילי בדונמים, כי לפי זה נותנים את העובדים הזרים, אז במקום 40,000 תגיעי ל- 39,000.
חיים חבלין: אני צודק?
חיים חבלין: אני צודק.
יהודית כרמי: 18,900 לא 19,800.
חיים חבלין: זאת אומרת קחו את שנת הקיצוץ הראשונה, קיצצו לנו 1,500 עובדים, ובפועל הכסף הגדול שנתן האוצר הוריד 250 עובדים.
חיים חבלין: זאת אומרת שנוצר כאן פער של הפסד של 1,250 עובדים כבר בשנה הראשונה.
חיים חבלין: כל עובד כזה, ועכשיו זה על פי נתונים של שלמה תירוש שהציג למשרד התעשייה, מסחר ותעסוקה, אני זוכר אותם מלפני ארבע שנים או חמש שנים, כל עובד כזה תורם לתוצר לאומי גולמי, 300,000, 400,000 שקל בלי אינפלציה.
חיים חבלין: עכשיו בואו נעשה את המכפלות.
חיים חבלין: 1,250 עובדים כפול 400,000 שקל זה יוצא הרבה מיליונים נכפיל את זה בשש שנים ותגיעו להפסדים הגדולים שנגרמים.
חיים חבלין: הכל רק כלכלה אבל איפה התיישבות, איפה קרקעות, איפה גורמים זרים שמשתלטים לנו על הקרקעות בלי שים לב, כל מיני גורמים שמשתלטים לנו על הקרקעות ואני לא רוצה לנקוב כי זה לא העניין.
חיים חבלין: רבותיי הנזקים הם אדירים ולכן אני אומר שהסכם הזה נחתם בחטא.
חיים חבלין: , ועכשיו מה שצריך לעשות, הוועדה הזאת שיושבת ואני מסכים חבר הכנסת ישראל חסון שיש להביא את יוסי ישי לכאן שיגיד מה האמת של משרד החקלאות.
חיים חבלין: אני כמשתמש הגדול בכסף הזה, אני חזיר גדול, הערבה חזירה גדולה ותגידו מה שאתם רוצים, הערבה יודעת לנצל כסף שהמדינה נותנת ואנחנו קונים המון מיכון, האמת שלי היא שאני מוכן לוותר על כל הכסף הזה ושיבטלו את ההסכם.
חיים חבלין: זו דעתי.
חיים חבלין: לא רוצה את הכסף מהמדינה.
חיים חבלין: אמר היהודי דברים חכמים, אנחנו מגדלים בערבה, 80% מהשטח הוא פלפל וכל המיכון שקונים הוא לפלפל.
חיים חבלין: מחר בבוקר תארו לעצמכם שלא נגדל פלפל ונגדל פרחים, מה עשינו עם המיכון הזה?
חיים חבלין: אלוהים אדירים, רבותיי החקלאים מובילים כצאן לטבח.
חיים חבלין: יהיה פה קטסטרופה במדינה, לא יהיו פה עובדים יהיה כאן מיכון ויהיו ערמות של ברזלים.
חיים חבלין: צריך לעצור את זה עכשיו, עכשיו, עכשיו, עכשיו.
יעקב כץ: ראשית אנחנו קודם כל בוועדה נקרא קריאה שעולה מכל הגורמים הנוגעים בנושא של החקלאות שאת ההסכם הזה צריך לעצור בכל מחיר.
יעקב כץ: אנחנו נעשה את המאמצים הגדולים ואם צריך לחוקק חוק נחוקק חוק.
קריאה: זה הכי טוב כי זה מה שהאוצר מבין.
יעקב כץ: את החלטת הממשלה הזאת לעצור, במדרג היורד שלה אנחנו נביא חורבן לחקלאות, לא יעזור שום דבר, יש לנו גם שר חקלאות, ואנחנו לא ניתן לחקלאות להיהרס.
דרור אלמגור: אני רוצה לומר כמה מילים למה הגענו להסכם של ה- 28.500, לא 28,000 אלא 28,500.
דרור אלמגור: זה היה בנוי על אותם 40,000 או 40,000 וכמה עובדים שצריך בפועל.
דרור אלמגור: הורידו מזה את בעלי המשקים שעובדים וקצת ישראלים שעובדים והגיעו בקיצוץ כמו שאמר יעקב נוימן, לקצה, על קשקש ל -28,500.
יעקב כץ: ואתם חתמתם על הורדה.
יהודית כרמי: זה היה 26,000 ועוד 2,500 עידוד ייצוא.
שי חרמש: ועידוד ייצוא לא קיים היום?
שי חרמש: פתאום אין ייצוא?
דרור אלמגור: ה- 28,000 היה בנוי על עבודה מסודרת של משרד החקלאות מול הריבונים החקלאיים, מול המדריכים של שע"מ, מול כל גידול בחנו בדיוק את ימי העבודה והגיעו למספר הזה שהוא מאוד קשה לחקלאות.
דרור אלמגור: התחלת ההסכם.
דרור אלמגור: המדרג היה מלכתחילה שגוי ואמרנו את זה, אמרנו את זה מראש.
דרור אלמגור: אני מייצג את ענף המטעים - - -
יעקב כץ: אמרתם וחתמתם.
דרור אלמגור: כן.
דרור אלמגור: אבל חתמנו תוך מחאה.
דרור אלמגור: אני אתן דוגמה מהענפים בהם אני עובד והם ענפי המטעים.
דרור אלמגור: יש שלושה ענפים מכלל 28 מיני מטעים בארץ שבאמת המיכון חסך מלא: בשקדים ושקדים לשמן וגם כרם יין.
דרור אלמגור: שם כבר המיכון היה לפני ההסכם והוא לא נוסף אחר כך.
דרור אלמגור: כלומר גם בענפים האלה החסכון לא היה גדול.
דרור אלמגור: יתר המיכון היה מעין פיתוי של משרד החקלאות לחקלאים.
דרור אלמגור: "40% קנו מרססים, "קחו 40% קנו מכסחות" כל מיכון חוץ מטרקטורים שבכלל לא חוסך שום ימי עבודה נקנה על ידי החקלאים.
דרור אלמגור: אני אומר לכם כחקלאי עשינו שגיאה.
דרור אלמגור: יעקב נוימן חקלאי גם אני חקלאי.
דרור אלמגור: עשינו שגיאה ולא היינו צריכים להסכים לקנות אף מרסס ושום דבר.
דניאל אברהם: אדוני היושב ראש אבל זה כסף שלנו.
דניאל אברהם: לוקחים לנו כל שנה 160 מיליון שקל ומחזירים לנו 40 מיליון, מרמים אותנו.
דרור אלמגור: בנושא הישראלים – המגבלות הבירוקרטיות - - -
יעקב כץ: אמרו לכם קחו צ'ק ותוכלו לקנות את המכסחת ב- 40%.
שלמה תירוש: אבל זה מאיתנו.
יעקב כץ: בסדר אתה יכול להגיד שזה מאיתך.
דניאל אברהם: זה מהקנס של התאילנדים.
דרור אלמגור: בנושא הישראלים הבירוקרטיה לכניסת הישראלים הייתה כל כך גדולה שאפילו כאלה שרצו, העיקר אומרים "הישראלים לא רוצים לעבוד בחקלאות".
דרור אלמגור: זה נכון אבל אם הייתה פחות בירוקרטיה - - -
יעקב כץ: מה אתה אומר ל"מען"?
דרור אלמגור: אני אענה לו.
דרור אלמגור: בירוקרטיה הייתה כזאת שאפילו בן משק שרצה לעבוד במשקו, השתחרר מהצבא, לא, שירמה ושיעבוד במשק אחר זה מותר, כל מיני דברים משונים וקטנוניים שדפקו את ההסכם הזה לגמרי.
דרור אלמגור: בפועל היו צריכים להוריד 1,200 על המיכון, אולי ירדו 100, 200 ועל ה- 300 ישראלים נכנסו 30.
דרור אלמגור: אני מציע לחזור לתחילת ההסכם שאומר  28,500, שיהיה מוסכם על כל החקלאים, חמש שנים ללא הורדה ובחינה משותפת.
דרור אלמגור: כל מיכון שנכנס אם הוא חסך להוריד.
דרור אלמגור: לא צריך יותר.
יעקב כץ: והחקלאים יצליחו לשכנע את שר החקלאות לבוא עם הצעה כזאת?
דרור אלמגור: יש ועדה ואני מקווה שבוועדה הוא יהיה שותף, אבשלום (אבו) וילן ינסה לשכנע אותו, הוא חבר וועדה, אבי יפרח נספח לוועדה.
דרור אלמגור: העובדים הערבים –אני בהחלט לא נגד, אני חניך השומר הצעיר, אני לא נגד עבודה של ערבים, להפך שייבאו לעבוד.
דרור אלמגור: בפועל בעבודות מסוימות כמו מסיק, קצת קטיף הדרים ובבתי אריזה יש עובדים ערבים.
יעקב כץ: לשומר הצעיר יש משקים ברמת הגולן?
דרור אלמגור: שניים שלושה.
דרור אלמגור: אני לא נגד, אבל באותן עבודות שהתאילנדים עושים אין לזה שום עתיד ושום יכולת, הם באים והולכים והם לא עושים את העבודות האלה.
דרור אלמגור: זו אשליה וזו אפילו רמאות.
דרור אלמגור: כעובדה, יש לי כאן את כל הנתונים, משקים בקלנסווה ובאזור מחזיקים כ- 250 עד 300 עובדים תאילנדים כי העובדות הערביות שהוא מציע לא רוצות לעבוד שם, הן לא מסוגלות.
אסף אדיב: מסיבה אחרת.
דרור אלמגור: אולי.
אסף אדיב: כמו שלך יותר נוח לך התאילנדי.
דרור אלמגור: זה לא יותר נוח לי, זה יותר יקר.
דרור אלמגור: הרבה יותר יקר, פי שניים יותר יקר.
דרור אלמגור: צריך לתקן את ההסכם, לא צריך לבטל את ההסכם כי זו תהייה טעות, יש הסכם צריך לתקן אותו.
דרור אלמגור: שום רע אין בתיקון ההסכם.
דרור אלמגור: ההסכם היה לא טוב, חתמנו עליו כי נלחצנו בגלל ה- 3,000 - - -
שלמה תירוש: לגבי ההסכם רק תיקון אחד קל להכניס.
שלמה תירוש: התיקון היחידי שצריך לעשות בהסכם הוא כמו שאמרה יהודית כרמי אבל לא השלימה את הרעיון.
שלמה תירוש: קיצוץ יכול להיעשות מה- 28,500, כשנכנס מיכון שחוסך יום עבודה אותו צריך לקצץ, זה הכל וזה מאוד פשוט.
יעקב כץ: זה יהיה נידון בוועדה?
שלמה תירוש: כן.
שלמה תירוש: עוד נקודה אחת, לחבר מ"מען" זה בדיוק כמו שאמרת, אין חקלאי שיראה בחיים שהעגבנייה שלו נרקבת על השיח והוא לא ייקח עובד שבא לעבודה, הוא יחטוף אותו בשתי ידיים, אבל, צריך להגיד את זה אחת ולתמיד ולשים את זה על השולחן בצורה אמיתית, רוב העובדים האלה באים דרך קבלנים והם חותמים אבטלה בלשכות.
שלמה תירוש: הם לא מקבלים  תלוש- - -
קריאה: הם לא מקבלים משכורת וזה שחור.
יעקב כץ: עובדים של "מען?"
שלמה תירוש: אני לא יודע ואני לא רוצה להגיב.
שלמה תירוש: ואת זה אני אומר לחבר'ה מהאוצר, הם חייבים למצוא פתרון לזה כי אם הנושא הזה שגם לעבוד דרך קבלן וגם לא לקבל תלוש וגם להמשיך לחתום אבטלה זה יעזור לנו מאוד לקבל עובדים, זה יעזור לנו מאוד מאוד.
אלי פז: לגבי הקרב שמנהלים בנושא העובדים הזרים יש בזה היגיון ויש גם היגיון מסוים במה שהאוצר אומר אבל צריך למצוא את הפתרון.
אלי פז: אנחנו כמשרד מבינים שהמשבר הוא משבר לא פשוט.
יעקב כץ: מהו המשבר?
אלי פז: המחסור בעובדים הוא משבר לא פשוט.
אלי פז: שר החקלאות, שר התעשייה, מסחר התעסוקה ושר הבטחון הגישו הצעת מחליטים לממשלה עם בקשה להגדיל מידתית את מספר העובדים הפלסטינאים שיהוו פתרון, ולו חלקי, למצוקה הקשה.
קריאה: אנחנו לא נעסיק אותם, תביא גדוד לשמור עליהם.
אלי פז: אנחנו מאמינים שבתוך התמהיל ניתן לצרף ולהגדיל.
אלי פז: המחסור הוא מחסור קשה ובתוך התמהיל הכולל ניתן לצרף אותם לסוגי עבודה מסוימות, לאזורים מסוימים, להגדיל במידה מסוימת, מוגבלת אני מדגיש לא בלתי מוגבלת - - -
יעקב כץ: מי מונע את זה?
קריאה: יש פיגוע הם לא נכנסים.
אלי פז: משרד האוצר במידה שקשה לחלוק עליה מנסה להוביל מדיניות שמטרתה לייתר עובדים ממקורות עובדים זרים.
אלי פז: לכן הגישה היא גישה מידתית.
אלי פז: בהצעת המחליטים שהוגשה על ידי שרי החקלאות, הבטחון ומשרד התעשייה, מסחר ותעסוקה לממשלה אנחנו מבקשים להגדיל במידה מסוימת את מכסת העובדים הפלסטינים.
אלי פז: שוב זה לא בא במקום העובדים הזרים - - -
יעקב כץ: אתה מתכוון לעובדים ערבים, להביא אותם מירדן, מיהודה ושומרון.
אלי פז: לפי מיטב ידיעתי יש היום עובדים שחקלאים מאוד מרוצים מהם ולכן הם מבקשים להגדיל את המכסה במידתיות, הדגש הוא מידתיות, בהיקף נתון.
יעקב כץ: זה אפילו לא מרגיז.
אסף אדיב: שיהיה ברור, אנחנו מדברים על 80% נשים שלא נרשמות בלשכה, אין להן אפשרות להירשם בלשכה, בעלה עובד בשכר מינימום או 5,000 שקל, אין לה אפשרות לקבל קצבה.
אסף אדיב: בכלל זה לא בחשבון.
אסף אדיב: אנחנו עוסקים רק עם אנשים שעובדים עם תלוש שכר.
אסף אדיב: זה תנאי וזה בשיתוף פעולה עם החקלאי שהוא מוכן לשלם באמצעות תלוש שכר.
אסף אדיב: הראיסים האלה הם רעה חולה שצריך להילחם בה.
אסף אדיב: הבעיה היא להכניס כוח עבודה שיהיה מסור.
יעקב כץ: אני אומר לך באחריות ואין על זה מחלקות - - -
אסף אדיב: אנחנו מוכנים לשתף פעולה עם כל החקלאים, יש לכם חברים טובים שעובדים איתנו, חיים, ישבתי איתך כמה פעמים והבטחת לי שתיקח אותי לבית אריזה, לא לקחת אותי ואני מוכן לבוא.
יעקב כץ: אני אומר לך באחריות שבמקום שאין עובדים וחקלאי זקוק לידיים עובדות הוא ייקח את כל מי שמוכן לסייע לו ובכל מחיר.
יעקב כץ: המחיר של העובדות הערביות הוא עוד יותר זול מהמחיר של העובדים התאילנדים וזה יהיה כדאי לו, לכן אם הוא לא עובד איתן זה או שהן לא קיימות או שהתנאים לא מאפשרים.
יעקב כץ: אבל תיקח את הדברים שלך חזרה שהחקלאי מוכן שהעגבניות שלו ירקבו על שיחים ושהמערכת תקרוס רק כדי שבשנה הבאה הממשלה אולי תסכים.
יעקב כץ: את הדברים האלה תיקח בחזרה.
אברהם מיכאלי: אני רוצה לגעת בכמה מילים בעניין המיכון, למעשה אין מיכון כזה כמו שאחרים טענו.
יעקב כץ: מיכון למה?
אברהם מיכאלי: מיכון שחוסך ידיים עובדות, אני אסביר.
אברהם מיכאלי: אצל מתי מעט הוא נמצא לפי מה שאנחנו רואים וקונים, בעיקר מלגזות ומרססים ודברים שהם בשגרת היום מזה שנים.
אברהם מיכאלי: לכן המיכון לא קיים מבחינתי.
יעקב כץ: אתה מדבר על ענף הפרחים?
אברהם מיכאלי: מה שטוב לפרחים טוב לכולם.
יהודית כרמי: זה לא נכון.
אברהם מיכאלי: זה מדויק ואני אסביר גם למה.
אברהם מיכאלי: יחד עם זאת משרד החקלאות לא יצר תשתית על מנת שהחקלאי יוכל לקנות.
אברהם מיכאלי: למה אני מתכוון?
אברהם מיכאלי: – לא לכולם יש כסף לקנות מכונה ב- 600,000 שקל.
אברהם מיכאלי: יש כאלה שנזרקים מהבנקים ומי ייתן להם את האשראי הזה.
אברהם מיכאלי: משרד החקלאות לא דאג לתשתית הזאת, לא דאג.
אברהם מיכאלי: זאת אומרת שהיו צריכים לצד תכנית המיכון, אם הוא ישנו, גם לייצור מקורות אשראי כדי שהחקלאי יוכל לרכוש אותן.
אברהם מיכאלי: גם זה לא קיים.
אברהם מיכאלי: הייתי מציע לאדוני, ראשית מכסת עובדים זרים על פי הקריטריונים של משרד החקלאות ללא קיצוץ.
אברהם מיכאלי: שנית, אנחנו צריכים לבטל את הבירוקרטיה ולבטל את הענישה של האגרות ומיסים.
אברהם מיכאלי: 1,830 שקל אנחנו משלמים על כל עובד עבור אגרות כל שנה למשרד הפנים, משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה ואחרים, אנחנו משלמים מס מעסיקים בשיעור של 10% ואנחנו הולכים לשלם, זה כתוב בהסכם, 500 שקל לעידוד העובד הזר לעזוב את הארץ.
אברהם מיכאלי: נשים על השולחן שהחקלאות לא יכולה לעמוד בזה וזו ענישה.
אברהם מיכאלי: יחד עם זאת, כמו שאדוני אמר שהתאילנדים באים ועוזבים, הבעיה שלנו היא בסיעוד ואני לא רואה ששם קיימת הענישה שמוטלת על החקלאים.
אברהם מיכאלי: זה לא הוגן, זה לא הגיוני ואני לא יכול לעלות על הדעת כזאת התנהגות.
אברהם מיכאלי: אם עושים את זה מידתית תחילו את זה על כולם, נראה, תעשו את גם בסיעוד.
אברהם מיכאלי: דרך אגב אני אומר לאוצר שהם עובדים שעובדים 24 שעות ביממה, לא 7.5 שעות, הם עובדים 24 שעות והם מקבלים את שכר המינימום.
קריאה: איזה שכר מינימום, הם מקבלים פחות משכר המינימום.
אברהם מיכאלי: אוקיי, פחות משכר המינימום.
אברהם מיכאלי: אני בא ואומר שהעניין של העובדים הזרים בחקלאות הוא בלתי נמנע וזה בטל בשישים לעומת הסודנים שנכנסים לארץ.
עמית סדן: קודם כל בעניין ישיבת השרים שהתכנסו, תקן אותי אהרון ברזני אם אני טועה כי אני לא הייתי שם, כפי שאני מבין שלושת השרים תמכו בהמשך קיום ההסכם ולהישאר איתו ולהישאר במתווה היורד.
עמית סדן: הקימו וועדה שתבחן את כל הנושאים שמר חיים חדד ציין כאן.
עמית סדן: כל הבעיות שהיו בנוגע לעמידה במכסה - - -
קריאה: בעמידה בהסכם.
עמית סדן: בעמידה, בהגעה למכסה היו כמה בעיות.
עמית סדן: הייתה ישיבה מאוד בונה איתכם - - -
יעקב כץ: קבעו תאריך יעד?
אהרון ברזני: שלושה שבועות.
אהרון ברזני: אנחנו מתחילים מחר.
יעקב כץ: עמית סדן מאוד יכול להיות שאם יגיעו למשל למסקנות שהמדרג יפגע אז בהחלט יכול להיות שהם יבטלו את דעתם.
עמית סדן: הם אמרו שממשיכים במתווה היורד.
חיים חדד: לא זאת הייתה ההגדרה.
יעקב כץ: יכול להיות שהם יגיעו למסקנה כמו שהם הגיעו למסקנה בנושא הבנייה.
עמית סדן: תקנו אותי אם אני טועה כי אני לא הייתי שם.
יעקב נוימן: תרשום לפניך שתהייה השבתה נוספת.
חי בנימיני: יש פה עוד שני גופים סטטוטוריים, האחת זו הבחורה המנומסת שאני לא יודע מה אמרו לה להגיד אבל היא אמרה מאוד בזהירות שצריכים 40,000 ומיכון חוסך כוח אדם יחסוך 1,000 איש.
חי בנימיני: יש כאן עוד נציג ממשלה שאומר "השרים ישבו ותקפיצו לי, סליחה על הביטוי, אנחנו ממשיכים לרדת.
חי בנימיני: ביקשת העצות, תעשה מה שאתה רוצה ואני לא יודע מה בכוחך הדל כדי שלא תהייה שביתה, כי לאיומים זה לא המקום פה, צריך לעצור את הסחף הזה.
חי בנימיני: קבענו 28,000 התקפלנו, בואו נישאר.
חי בנימיני: דובר כאן על העלייה בייצור החקלאות, אני מייצג את ההדרים ואני יודע שאצלנו תוך שנתיים יש חוסר דרמטי בקטיף, אין לנו מי שיקטוף.
חי בנימיני: כאן אולי הנושא של שרי הממשלה בעניין השטחים שאמר שיעזור אבל זה לא יעזור כי צריך קטיפה איכותית, קטיף איכותי יעזור לנו מול השרים .
חי בנימיני: את המדרג לבטל.
יעקב כץ: בישיבת המנכ"לים אני רואה התקדמות משום שהם הגיעו למסקנה שאנחנו הגענו כאן לוועדה - - -
קריאה: אבל הוא אומר שהם החליטו לא - - -
יעקב כץ: הוא פקיד שנשלח אלינו.
יעקב כץ: אמרתי שוועדת המנכ"לים עניינה לבדוק את העניין שהחקלאות תשרוד.
יעקב כץ: גם המנהלים במשרד האוצר מבינים שהם יכולים לקבל החלטה שלא תהייה חקלאות בארץ.
יעקב כץ: רק שתדעו, אמרתי כאן לפני שנתיים בנושא הבנייה שאם יוציאו את כל הפועלים הסינים שנשארו פה, נשארו כאן עוד 8,000, אז לא יהיו בניינים.
יעקב כץ: השר יובל שטייניץ בכמה פגישות שהגעתי אליו אמר לי "ירדו ואתה תראה שהמחירים תוך שלושה חודשים ירדו" אחר כך הוא אמר לי "תוך חצי שנה המחירים ירדו" ובינתיים המחירים מטפסים מעלה.
יעקב כץ: אמרתי שאם לא יהיה מי שיעבוד וגם אם תיתן קרקעות מכאן ועד להודעה חדשה לא יהיה מי שיבנה.
יעקב כץ: נניח שיזם קיבל שטח אבל אין לו מי שיבנה.
יעקב כץ: אולי יבוא ויגיד את מה שהוא אמר "תכניס את הפלסטיניים או תעסיק את הנשים הערביות", אבל אלה לא באים ואלה לא באים, בתים יש?
יעקב כץ: –אני מודיע לכם שבתים אין ועוד מעט גם לא תהייה חקלאות.
יעקב כץ: העיקר יש דבר אחד בשפע והוא המסתננים שגם פה אמרנו איך למנוע, ולא מונעים.
יעקב כץ: אנחנו יכולים להיות כמו הנביא ירמיהו, אני למדתי רק היסטוריה ולא למדתי כלכלה, אני לא יודע איך מכלכלים.
יעקב כץ: אבל כל של אחד מהרחוב שמבין כמה זה אחד ועוד אחד, את זה אנחנו מבינים.
יעקב כץ: אני אומר שכמו שאין בתים היום, זה לא יעזור כי בתים אין גם אם תצעקו אלף פעם ששחררתם קרקעות לבנייה ותספרו את בתים הקיימים על פי היתרי הבנייה, אתם לא בודקים את המציאות בשטח, כל היתר בנייה אתם סופרים את כבית.
עמית סדן: אני לא יודע.
יעקב כץ: אני אומר לך כי כשאומרים יש 10,000 יחידות דיור זה כולל היתרי בנייה של קבלנים, הוא אפילו לא היה בשטח, הוא רק קיבל היתר בנייה וכבר סופרים את הבתים.
יעקב כץ: אין בתים ועוד מעט לא תהייה חקלאות, לא יהיו פלפלים ולא שום דבר ואתם תמשיכו להגיד שאנחנו דבקים כמו החרדים של מאה שערים.
קריאה: אני רוצה להזכיר לכולם שמיכון חוסך כוח אדם זה לא שאין אף מכונה.
קריאה: 40% מענק שקיבלנו זה לא 40% מענק.
קריאה: קיבלנו כרגע 30% ובשנה הבאה אם יהיה תקציב ישלימו לנו.
קריאה: הכסף הוזה נכנס להכנסות המשק, המשק משלם על כך מס הכנסה ובפועל, איך אברהם דניאל אמר בדיוק, שאף אחד לא ייתן.
קריאה: אנשים ששדרגו מכונות לא חסכו בכוח אדם.
קריאה: אדוני מהאוצר אני רוצה לומר לך מילה אחת, משנת 2007 או 2006 הטילו עלינו תיק שנקרא 10% מס מעסיקים.
קריאה: קראו לזה בשם וזה היה מסומן כדי לעודד ישראלים לעבודה בחקלאות.
קריאה: אתה יושב כאן ואומר שמחפשים כל הזמן פתרונות למצוא איך להכניס אותם לחקלאות.
קריאה: למה הם על הגב שלנו?
קריאה: אנחנו מאבדים את השווקים בחוץ לארץ, אנחנו מאבדים חקלאים ועד היום כמה משקים נסגרו.
קריאה: כל משק כזה שנסגר לא ייקום.