GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב כץ: שנית, אני רוצה לחלק את זה לנושאים, בנושא של החקלאות שמענו מה אמר אבשלום וילן, אני מבקש בנושא הזה לבצע חשיבה עקב בצד אגודל ולראות את ההתקדמות.
יעקב כץ: בונשא הבנייה, יש לי בקשה אישית, אני מבקש לב טוב, יש עניין של עין טובה, חבר טוב, שכל טוב ויש גם לב.
יעקב כץ: אני מבקש מאוד מאוד מאוד שתקשיב לליבם של הקבלנים, לא תמיד רק ברציונאל אלא תקשיב למה שהם משדרים כי לפעמים הלב כולל הכל.
יעקב כץ: המשנה אומרת בפרקי אבות שזה כולל הכל, זה כולל עין טובה, חבר טוב, הלב הטוב בסופו של יום כולל את כל הנתונים כולם.
יעקב כץ: אם אדם מגיע עם לב טוב יש לו את היכולת להקשיב.
יעקב כץ: בנושא הסיעוד, המסקנה שלי אחרי שירד לי האסימון אחרי הרבה מאוד זמן, אני מהפכן טוטאלי בתחום הזה.
יעקב כץ: אני טוען שהבעיה היא לא בעיה של העובדים הזרים.
יעקב כץ: הבעיה היא של הזקנים והנכים.
יעקב כץ: אנחנו לא השכלנו במדינת ישראל להבין שאדם מגיע לגיל מבוגר, אתה גם תזקין וגם אני ואני הולך עם מקל מגיל 22, אבל כולם ילכו עם מקל ונאחל לכולם להגיע בריאים לגיל 120, יהיו יותר זקנים.
יעקב כץ: לדעת לכבד את זקנינו ואת הנכים שלנו.
יעקב כץ: לבדוק כמה בסופו של יום צריכה לשלם מדינת ישראל עבור הזקן והנכה.
יעקב כץ: אולי נגלה שאפשר להעסיק ישראלים ולא לייבא עובדים או עבדים מהפיליפנים, אולי להעסיק שלושה ישראלים בשלוש משמרות ולא לחייב את הזקן המרותק להיות מעסיק, הכך הפוך.
יעקב כץ: במקום להעסיק מישהו בעבדות 24 שעות ביממה קח שלושה ישראלים, ואת כל מה שהוא צריך ממילא להוסיף תן לו מראש ותן לו להעסיק שלושה ישראלים.
יעקב כץ: זה רעיון מהפכני.
יעקב כץ: אני מודה לכולכם, תודה רבה שהקשבתם.
יעקב כץ: אני מודה לפרופסור צבי אקשטיין, נעמת לנו מאוד.
יעקב כץ: הדיון נערך על פי בקשתו של ידידי וחברי ניצן הורביץ וגם שלמה מולה לדון ברעיון מהיציאה מהרצון מהארץ של עובדים זרים אפריקנים ותיקים.
יעקב כץ: אני רוצה לעלות בדיון בוועדה שני נושאים, האחד להתייחס להצעת החוק שלכם, משרד הפנים רואה אותה בפעם הראשונה ואנחנו נצטרך לשמוע את תגובתם ולהחליט לאן ממשיכים.
יעקב כץ: הנושא השני הוא דיון בבעיה האקטואלית.
יעקב כץ: עורך דין תומר ורשה מייצג מספר של כ- 200 אנשים שהגיעו מאפריקה לישראל ומבקשים לעזוב מרצונם.
יעקב כץ: אקדים ואומר ברשותכם שבאופן כללי לגבי נושא ההגירה מאפריקה מדינת ישראל היא מדינה מאוד מוסרית, אני חושב שאפשר ללמוד ממנה ולמרות שנכנסים אליה בממוצע מדי חודש בחודשים האחרונים מתחילת שנת 2010 נכנסנו בין 1,200 לבין 1,500 אנשים, נתונים שהתקבלו מצבא ההגנה לישראל וממשרד הפנים.
יעקב כץ: צבא ההגנה קולט אותם, הוא קורא לזה קליטה ומיון, ומאז הביקור שלנו באילת התופעה הזאת הולכת ומתעצמת.
יעקב כץ: מדובר בין 12,000 ל- 15,000 אלף איש בשנה.
יעקב כץ: מדינת ישראל מעבר לכך שהיא ממיינת וקולטת ואוסרת אותם לשבוע שבועיים היא משחררת אותם לרחבי ישראל בלי כבילה ונותנת להם אשרת שהייה לשלושה חודשים, זו  אשרה הנותנת להם את האפשרות לשהות בארץ וברוב המקרים הם עובדים.
יעקב כץ: הם לא מגורשים.
יעקב כץ: אין במדינת ישראל כרגע תכנית כוללת.
יעקב כץ: יש לנו את הכבוד לארח את השר לשעבר ואת השר לעתיד חבר הכנסת מאיר שטרית.
יעקב כץ: לכבוד לנו שהגעת לישיבה.
יעקב כץ: אני אעדכן אותך כשר הפנים לשעבר, עדכנתי את הנוכחים לגבי מספר הנכנסים, מדובר על כניסת של 12,000 אן- 15,000 איש בשנה שלא כחוק.
יעקב כץ: המספר הזה הוא נתון לפי הנתונים של העדכניים שקיבלתי ממרכז המידע והמחקר של הכנסת, ממשרד הפנים ומצבא ההגנה לישראל.
מאיר שטרית: הם בעצם המסתננים.
יעקב כץ: אני מדבר כרגע רק על המסתננים ולא על האחרים.
ניצן הורוביץ: זה לא הנושא.
יעקב כץ: אני יודע אבל אני מבקש למסור את הנתונים ולהביא אותם לידיעת הנוכחים.
יעקב כץ: הם נכנסים ומדינת ישראל מטפלת בהם יפה, ממיינת ומטפלת בהם.
יעקב כץ: כרגע אין מדיניות כוללת במדינת ישראל לטיפול בבעיה כולה.
יעקב כץ: בנושא הדיון היום, אני מבקש להתחיל תחילה בבקשה של תומר ורשה אלא ניצן הורוביץ אתה רוצה שנתחיל בהצעה  שלך.
יעקב כץ: יש לי כאן מכתב משר הפנים ואני רוצה להקריא אותו.
יעקב כץ: הוא נשלח ב- 30 ביוני אבל אלי הוא הגיע אתמול אחר הצהריים.
יעקב כץ: "..
יעקב כץ: .לכבוד מר יעקב כץ יושב ראש הוועדה לבחינת בעיות  העובדים הזרים, שלום רב.
יעקב כץ: הנדון: דיון בוועדה לעובדים זרים בנושא ההצעה ליציאה מהארץ מרצון של עובדים זרים אפריקנים ותיקים.
יעקב כץ: ביום ה- 5 ביוני 2010 נקבע דיון בוועדה לענייני עובדים זרים.....
יעקב כץ: בהצעה שבנדון מדובר בהצעתו של עורך הדין תומר ורשה אשר במסגרתה מתבקש שר הפנים לתת לקבוצה של כמה מאות אפריקנים אשר שוהים בישראל שנים רבות באופן בלתי חוקי רישיון ב' 1 למשך שנה לצורך התארגנות ליציאה מישראל.
יעקב כץ: הצעה זו הופנתה אלי, וביום 2 באוגוסט 2009 קיימתי דיון בנושא והחלטתי לדחות את ההצעה.
יעקב כץ: מצורף בזה פרוטוקול דיון ממועד זה הכולל פירוט מלא של הנימוקים שהביאו לדחייתה של ההצעה.
יעקב כץ: משנדחתה ההצעה על ידי הוגשה עתירה לבית המשפט לעניינים מנהליים בירושלים.
יעקב כץ: ."      אני מניח, עורך דין תומר ורשה, שהעתירה הוגשה על ידכם.
תומר ורשה: כן.
יעקב כץ: אשר החליט ביום ה- 3 בפברואר 2010 לדחות את העתירה ובערעור שהוגש לבית המשפט...
יעקב כץ: "     	גם הוא ערעור שהוגש על ידכם.
יעקב כץ: נדחה אף הוא ביום 22 באפריל 2010, מצורף בזה פסקי הדין של בית המשפט לעניינים מנהליים ושל בית המשפט העליון.
יעקב כץ: .".
יעקב כץ: אגב בית המשפט העליון נתן 90 יום לפני שעוצרים ומגרשים אותם.
יעקב כץ: לאור האמור לעיל נראה כי אין מקום לקיום דיון נוסף במסגרת הוועדה.
יעקב כץ: בהקשר זה חשוב להדגיש כי מכלול ההליכים שהתקיימו בנושא הביאו לכך שממילא המבקשים אשר קיבלו צווי ביניים במסגרת הטיפול המשפטי בעניינם, שוהים בישראל מאז מעוד בקשתם תקופה מקבילה לתקופה אותה ביקשו.
יעקב כץ: ."     	אתה ביקשת שנה, וגם אותי פגשת לפני חצי שנה ו עברה כבר שנה מאז שביקשת.
יעקב כץ: המשך הדיונים בהצעה שנדחתה על ידי בית המשפט בשתי ערכאות משפטיות אינה ראויה.
יעקב כץ: ועל אף פי שהשר אלי ישי כתב, ומאחר ומדובר בבני אדם ובבעיה ולמרות שאני שמח עורך הדין תומר ורשה, אני לא מכיר את דעותייך הפוליטיות, אבל אני שמח שאתה חושב שאני מעל בית המשפט העליון וזה מאוד מחמיא לי.
יעקב כץ: בית המשפט הוא הפוסק האחרון אבל זה מאוד מחמיא לנו שהבאת את זה לדיון בוועדה.
יעקב כץ: חשבתי למרות  תשובתו של שר הפנים כן לקיים את הדיון וכן להביא את הדברים לדיון.
יעקב כץ: בדיון היום נדון גם בהצעת החוק המוצעת לגבי יציאה מרצון.
יעקב כץ: לפני שאני אשמע את עורך הדין  תומר ורשה אני רוצה לשמוע את יוסי אדלשטיין ממשרד הפנים כדי שיאמר מה נעשה בנושא ומהן התכניות.
יעקב כץ: אחר כך נשמע את עורך הדין תומר ורשה למה בחר לפנות אלינו ולמה חושב שאני יכול לעשות משהו שלא ניתן להשיג בבית המשפט העליון.
יולי יואל אדלשטיין: בוקר טוב כבוד היושב ראש, חברי כנסת ומשתתפים.
יולי יואל אדלשטיין: רשויות המדינה עוסקות בתחום השוהים הבלתי חוקיים עם הקמת מנהלת ההגירה בשנת 2002.
יולי יואל אדלשטיין: במסגרת הפעילויות של המדינה הם מטפלים במספר תחומים ובין היתר גם ביציאה מרצון.
יולי יואל אדלשטיין: נעשו פעילויות בתחום.
יולי יואל אדלשטיין: המדינה ארגנה קבוצות ושכרה עבורם מטוסים שלמים, העמסנו את המכולות ושילמנו את כרטיסי הטיסה, הסענו אותם לשדה התעופה וגם נתנו להם כיבוד בשדה התעופה לפני הטיסה, והטיסנו אותם הביתה אחר כבוד.
יולי יואל אדלשטיין: זאת אומרת שאנחנו יודעים לעשות את זה, עשינו את זה.
יולי יואל אדלשטיין: המדינה עשתה את זה מספר פעמים.
יולי יואל אדלשטיין: זה לא חדש.
יולי יואל אדלשטיין: החידוש הוא הרעיון שהגיע איתו עורך הדין תומר ורשה, רעיון מהפכני.
יולי יואל אדלשטיין: הוא הציג אותו לפני שר הפנים דאז מר מאיר שטרית, שר הפנים דאז לא הזדהה עם הבקשה ולאחר מכן הרעיון המשיך להתגלגל הלאה.
יולי יואל אדלשטיין: היו לי מספר שיחות עם עורך הדין תומר ורשה.
יולי יואל אדלשטיין: בסופו של דבר זה הגיע לשר הפנים מר אלי ישי, התקיים דיון ומר תומר ורשה הציג את טיעוניו בפני השר, והשר לאחר ששקל את הדברים דחה את הרעיון.
יולי יואל אדלשטיין: מר תומר ורשה החליט לעתור לבית המשפט המחוזי על החלטת שר הפנים.
יולי יואל אדלשטיין: העתירה נדחתה בבית המשפט המחוזי ומר תומר ורשה החליט לערער בפני בית המשפט העליון.
יולי יואל אדלשטיין: העתירה נדחתה גם על ידי בית משפט העליון.
יולי יואל אדלשטיין: בית המשפט בפסיקתו כתב "לפיכך הערעור נדחה.
יולי יואל אדלשטיין: עם זאת נוכח ההיבטים ההומניטאריים של העניין נראה לנו כי נכון לקבוע כי המערערים ששמם מופיע בנספח א' 1 בכתב הערעור, כ- 209 לא יעצרו ולא יוצאו מהארץ בגין שהות בלתי חוקית במשך 90 ימים מהיום.
יעקב כץ: כמה ימים עברו מיום פסק הדין?
יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שזה מסתיים ב- 22 ביולי.
יעקב כץ: ב- 22 ביולי, אתם אמורים לעלות אותם על המטוסים עם גלידות ושוקלד ולשלוח אותם.
יולי יואל אדלשטיין: רבותיי, אנחנו רואים כאן התנהלות ארוכת שנים, מר מאיר שטרית היה שר הפנים לפני כשלוש ארבע שנים, אם איני טועה.
יולי יואל אדלשטיין: זה משהו מתגלגל.
יולי יואל אדלשטיין: זאת אומרת שהאנשים האלה לכאורה כבר מנצלים את רשויות המדינה ואת הסחבת לא שנה כפי שהם ביקש אז ותומר ורשה.
יולי יואל אדלשטיין: אלא שלוש ארבע שנים הם דוחים את יצאתם בכל מיני משחקים כאלה ואחרים.
יעקב כץ: מבחינה משפטית.
יולי יואל אדלשטיין: מבחינה משפטית מי שרוצה לצאת מרצון אנחנו יודעם לעשות את זה, אנחנו יכולים לעזור גם בכרטיס הטיסה, גם לארוז את מטלטלו, אנחנו יודעים לסייע.
יולי יואל אדלשטיין: אבל כפי שהבקשה כאן מוצגת היא נראית לנו לא סבירה בעליל.
יולי יואל אדלשטיין: הם לא חוקיים והם כאן כבר עשר שנים.
יעקב כץ: לגבי 209 האנשים הרשומים בדף המצורף להחלטת בית המשפט העליון, ידוע איפה הם נמצאים, הם לא במעצר ?
יולי יואל אדלשטיין: הם לא במעצר.
יולי יואל אדלשטיין: כולם מסתובבים ברחובות, ואנחנו נצטרך לחפש אותם.
יעקב כץ: זאת אומרת, זה לא בהכרח שב- 22 ביולי הם לא יהיו פה.
יולי יואל אדלשטיין: החל מה- 22 ביולי, מי שיחליט לא לכבד את צו בית המשפט ולא יצא מרצונו.
יעקב כץ: שאלה נוספת לפני שאני עובר לשר מאיר שטרית, ואחריו תומר ורשה.
יעקב כץ: מבחינה משפטית של מדינה שפועלת כחוק, אחרי הדבר הזה אין איזה הליך שיכול לעצור את הדבר, אלא אם יש עוד משהו חוץ מהחלטתו של שר הפנים?
יולי יואל אדלשטיין: אין, חוץ מהחלטת שר הפנים.
מאיר שטרית: אני מודה לדיון ואני חושב שחשוב שמקיימים את הדיון בנושא הזה.
מאיר שטרית: אני אומר בצער, ואני ידוע כי מישהו מאוד נוקשה בנוגע לשמירת גבולות הארץ.
מאיר שטרית: בעיני חלק ממחברי הכנסת גם יותר מדי נוקשה, למשל אני התנגדתי בכל תוקף להביא את הפלשמורה לארץ, סגרתי את הדלת והחזרתי את כל המשלחת של משרד הפנים לארץ.
יעקב כץ: אגב אתם מאותה מפלגה?
מאיר שטרית: אני לא חושב שצריך להביא את כל שבטי ישראל האבודים, כל אחד שחושב את עצמו יהודי ורוצה לבוא לארץ, כמו שבט דן בסין ושבט בני מנשה מהודו, ולהציף את הארץ בכל הגויים.
מאיר שטרית: כל מי שיהודי ברוך הבא ואני לא רוצה לאבד את הזהות של מדינת ישראל, תוסיף להם עוד 300,000 שוהים בלתי חוקיים, עובדים זרים ושוהים בלתי חוקיים אחרים.
מאיר שטרית: המצב ממש קטסטרופה אני אומר את זה בצער.
מאיר שטרית: לפחות  היום רשות ההגירה שאני טרחתי להקים אותה אחרי עשר שנים שהממשלה ניסתה להקים רשות הגירה ולא הצליחה, אני בשנה שנתיים כשהייתי שר הפנים הקמתי את רשות ההגירה, דבר ששינה בסדר גודל את כל הטיפול בכל הקשור לכניסה לארץ.
מאיר שטרית: לצערי עבודתי הופסקה באמצע ולכן לא השלמתי את כל המהלכים כמו  השליטה בגבולות, הוצאת תעודות הזהות, תפיסת הגבולות על ידי משרד הפנים על פי החלטת הממשלה.
מאיר שטרית: זה עדיין לא קרה והמדינה פרוצה ואני אומר את זה בצער.
מאיר שטרית: אני אומר בצער שהיום גורמי האכיפה של רשות ההגירה לא זוכים לגיבוי המוחלט של הממשלה.
מאיר שטרית: במקום לחזק את ידיהם עושים להם צרות ומציקים להם בצורה פראית, דבר שמטרפד באמת את היכולת שלהם להוציא מהארץ את אלה שאינם ראויים.
מאיר שטרית: אוסיף משפט אחד בנושא הזה.
יעקב כץ: רק תאשר את מה שאמר יוסי אדלשטיין שתומר ורשה ביקר אצלך.
מאיר שטרית: בוודאי.
מאיר שטרית: לאחרונה נודע לי ומר יוסי אדלשטיין יוכל לאשר או להכחיש, שהיום אחד התרגילים הברורים של אדם שנכנס למדינה וסיים את עבודתו, כלומר אחד שעבד חמש שנים וקיבל את האישור, אחרי חמש שנים הוא פתאום מודיע שהוא פליט.
מאיר שטרית: משרד הפנים במקום לקחת אותו ולשים אותו על מטוס ולשלוח אותו הביתה נותן לו זמן עוד שישה חודשים לבדיקה, ואחר כך הם מערערים בבית משפט ונשארים.
מאיר שטרית: איזה פליט?
מאיר שטרית: אדם שעבד כאן חמש שנים פתאום הוא נעשה פליט אחרי שנים?
מאיר שטרית: קיבל משכורת, יצא לחופשות שלח את הכסף למשפחה שלו.
יולי יואל אדלשטיין: לא אמרתי שהוא היה פה חמש שנים, הוא לפני שלושה חודשים היה בחופשה בבית וחזר חזרה.
מאיר שטרית: הוא פתאום נהייה פליט?
מאיר שטרית: איך אתם נותנים לזה לקרות?
יולי יואל אדלשטיין: זה הפרדוקס של העניין.
מאיר שטרית: למה אתם נותנים לזה יד?
מאיר שטרית: אם הבנתי נכון לכם במשרד הפנים יש וועדה שאמורה להחליט בבקשות הערעור שלהם.
מאיר שטרית: למה הוועדה הזאת לא יושבת מהבוקר עד הערב ומחליטה במקום?
יולי יואל אדלשטיין: אבל חבר הכנסת מאיר שטרית אנחנו צריכים לבוא ולראיין כל מבקש מקלט כזה.
מאיר שטרית: על הסף.
מאיר שטרית: מה זה פליט אחרי שעבד כאן חמש שנים?
יעקב כץ: יוסי אדלשטיין, כבר קרה מקרה של אדם שעבר את הסף שלא גורש אחר כך?
מאיר שטרית: זה לא אחד או שניים.
מאיר שטרית: כל העובדים הזרים למדו את זה, כל מי שמסיים את החמש שנים מודיע שהוא פליט.
ניצן הורוביץ: כל מי שמסיים חמש שנים אומר שהוא פליט?
יעקב כץ: נציג מרכז המידע והמחקר שלנו, אומר לי שזו מאסה.
ניצן הורוביץ: הם לא רוצים להגדיל את המכסות כי הם אומרים שהם חוזרים כמו ילדים טובים הביתה.
ניצן הורוביץ: אז צריך להגדיל.
מאיר שטרית: אני מגיע לנושא.
מאיר שטרית: אין סתירה בין כל מה שאמרתי עד עכשיו לסיפור הזה.
יעקב כץ: אתה מבין החתומים עליו.
מאיר שטרית: פנה אלי בזמנו עורך דין תומר ורשה, הזמנתי אותו לפגישה, שמעתי את הרעיון שלו, אני מודה שלא דחיתי אותו על הסף והסכמתי לבדוק את העניין והתכוונתי לעשות פעולות כי הרעיון נראה לי טוב.
מאיר שטרית: אם יש קבוצה שממילא לא מצליחים לגרש אותה, עובדה שאנחנו לא מצליחים לגרש אותם - - -
יולי יואל אדלשטיין: מצליחים.
מאיר שטרית: בעייני כנראה לא מספיק.
מאיר שטרית: אבל אם יש אנשים שהם ממילא בלתי חוקיים ואפשר להביא אותם למסגרת שנותנת להם שנה זמן תוך הפקדת ערבות בנקאית, זה היה הרעיון, להפקיד ערבות בנקאית שהם יצאו מהארץ בזמן נקוב ואם הם לא יוצאים יהיה ניתן לגרש אותם והם חותמים על זה בהסכמה.
יעקב כץ: מדובר על קבוצה קטנה מאוד, כי מי יסכים לצאת?
יעקב כץ: זו קבוצה תיאורטית ואנחנו לא יודעים אם היא קיימת.
אורי אורבך: יש נתונים כמה עוזבים היום מרצון?
יעקב כץ: יוסי אדלשטיין, כמה עוזבים היום מרצון?
יולי יואל אדלשטיין: ייחדנו גוף שהיא יחידת משנה שעוסקת בעזיבה מרצון, כל מי שרוצה יכול לפנות אליהם והם יסייעו כמיטב יכולתם ליציאתו מרצון.
מאיר שטרית: נותנים להם פרק זמן?
יולי יואל אדלשטיין: לאלה יש כבר ארבע שנים פסק זמן.
מאיר שטרית: אומרים כאן דברים ובצדק שהיה להם ארבע שנים, אבל לא נעשה איתם שום הסדר וזה ההבדל.
מאיר שטרית: אילו היה נעשה איתם הסדר אולי היינו מצליחים להוציא.
מאיר שטרית: אותה קבוצה של כ- 100 או 200 איש שהייתה חותמת, צריך למצוא דרך איך לסגור את זה מכל הפינות שלא אי כוונות.
מאיר שטרית: אז לדעתי הרעיון שווה ניסוי.
מאיר שטרית: אם יש 100 אנשים כאלה שווה לעשות ניסוי ולראות ש- 100 אנשים יוצאים מהארץ בין אם זה באמצעות ערבות בנקאית או בלקיחת חלק מהמשכורות והפקדה לטובתם עד שהם יעזבו את הארץ.
מאיר שטרית: יש כל מיני שיטות לעשות את הניסוי.
מאיר שטרית: אני גם הייתי מוריד אותם מהמכסה של העובדים הזרים של אותה שנה.
יולי יואל אדלשטיין: אבל כבודו, הם לא עובדים זרים, אני ממש מצטער.
מאיר שטרית: הם לא עובדים זרים?
יולי יואל אדלשטיין: הם לא עובדים זרים, הם שוהים בלתי חוקיים, הם גם לא הגיעו לפה כעובדים זרים.
מאיר שטרית: אז מה הם עושים בארץ?
יולי יואל אדלשטיין: הם עובדים בארץ אבל הם לא עובדים זרים.
יעקב כץ: כבוד השר לשעבר וכבוד השר לעתיד יש כאן בלבול, אבל המציאות שאנחנו מערבבים כאן בין עובדים זרים וכל מיני שוהים בלתי חוקיים כולל המסתננים.
מאיר שטרית: כבוד היושב ראש, אני מתכוון למסתננים לאלה שנכנסו ושממילא המדינה נכשלה בעצירת הגבולות שלה, לאותם מסתננים שנכנסו לארץ, אני קורא להם מסתננים חוץ מה- 600 מדרפור שהסכמתי לתת להם מעמד של פליטים, כל היתר שישבו בכלא,  הדרך היחידה לשחרר אותם מהכלא הייתה לתת להם אישורי עבודה.
יולי יואל אדלשטיין: זה לא אישור עבודה אלא אישור שהייה.
מאיר שטרית: נתנו להם גם אישורי עבודה מתוך ידיעה, הרי מבחינתי אותו מסתנן הוא עובד, אני רוצה להחליף עובד זר בחקלאות או בבניין ואת המכסה הזאת אני מוריד מאותה מכסה שהוא נכנס לעבוד בה.
מאיר שטרית: ואחרי שנה יצאו 200 מרצון.
מאיר שטרית: שווה לעשות ניסוי כזה ולבחון אם זה עובד.
יעקב כץ: נראה לי שערבבנו מין שבאינו מינו, בואו נתמקד בהצעה.
ניצן הורוביץ: אולי אני אציג את העניין.
יעקב כץ: אנחנו נאפשר לתומר ורשה לומר כמה מילים ואחר כך חבר הכנסת שלמה מולה ואחר כך אתה.
ניצן הורוביץ: הנושא של תומר ורשה והנושא הזה זה אותו נושא בדיוק.
ניצן הורוביץ: צריך כאן להסביר כי יש כאן בלבלול בכל העניין.
ניצן הורוביץ: אנחנו מדברים כאן בניגוד לדיונים הקודמים.
ניצן הורוביץ: בוועדה הזאת כל הזמן מדברים על הגדלת מכסות ועל הבאת עובדים זרים וזה לחם חוקה של הוועדה.
ניצן הורוביץ: כאן אנחנו מדברים על אנשים שמעוניינים לעזוב, לצאת.
יעקב כץ: שמעוניינים לעזוב וכבר ארבע שנים הם נמצאים כאן, אני לא יודע אם תומר ורשה מחייך או בוכה כשאתה אומר את זה.
ניצן הורוביץ: כאן יש נקודה שאם אני אל אגיד אותה הדיון יישאר כל הזמן באוויר.
ניצן הורוביץ: כדי שהם יעזבו למדינה שלישית, יהגרו מכאן למדינה שלישית הם צריכים לצאת עם מעמד חוקי, אתה מבין את העניין?
ניצן הורוביץ: זו נקודת המפתח כאן.
ניצן הורוביץ: שום מדינה, לאלה שיש להם למשל  משפחה בצרפת והם רוצים לצאת מכאן לצרפת, פורמאלית הם לא יכולים לקבל ויזה מצרפת למרות שיש להם שם משפחה כי כאן הם במעמד בלתי חוקי.
ניצן הורוביץ: כשאתה בא ממעמד בלתי חוקי אתה לא יכול לבקש  לצאת למדינה שלישית.
ניצן הורוביץ: הרעיון כאן, גם הרעיון שלו וגם בהצעת החוק, לאפשר לתקופה מוגבלת של זמן מסוים כמו חצי שנה לתת להם ויזה כנגדה הם מפקידים ערבויות כספיות לצורך הבטחת עזיבתם, אז עם הויזה הזאת שבידיהם לתקופה מוגבלת הם יכולים להגיש בקשת הגירה למדינה אחרת.
ניצן הורוביץ: זה פה ביסוד העניין.
שלמה מולה: אני רוצה לשאול אותך והיה ומישהו לא מצליח?
ניצן הורוביץ: אני רוצה להסביר.
ניצן הורוביץ: זה שיוסי אדלשטיין אומר שהם ארבע שנים או יותר, הם הרבה זמן אבל הם במעמד בלתי חוקי.
ניצן הורוביץ: כדי שהם יוכלו לעזוב אתה צריך לתת להם לתקופה מוגבלת מעמד חוקי.
ניצן הורוביץ: לא מעמד חוקי כאזרח מדינת ישראל שיצביע בבחירות לכנסת, אלא ויזה מוגבלת.
ניצן הורוביץ: המעמד הזה הוא מוגבל, כאן זה לא רק התחייבות מצדו ופיקוח שהוא יעזוב.
ניצן הורוביץ: הוא מפקיד ערבות והוא גם חותם על הצהרה שהוא לא יוכל ולא יהיה רשאי לבקש שום הארכה ומעמד נוסף מעבר למה שניתן לו לאותו פרק זמן נוסף.
ניצן הורוביץ: לכן זה נותן את הבטחון.
ניצן הורוביץ: כשאנחנו מדברים עם אותם אנשים שנמצאים כאן ישנן שלוש אופציות, אופציה אחת – לגרש באופן שמשרד הפנים אולי מעוניין לאכוף את כל החוקיים להוציאם, גם זה דבר מסובך ויקר.
יעקב כץ: אתה לא בא לפתור את הבעיה של תומר ורשה עם ה- 209, זה לעתיד, כי זה אמור להסתיים בעוד שבוע.
ניצן הורוביץ: עובדה שעד עכשיו משרד הפנים לדורותיו לא הצליח לעשות את זה.
ניצן הורוביץ: לכן אנחנו מדברים על זה כי אם הוא היה מצליח לא הייתה בעיה.
ניצן הורוביץ: דבר שני והאופציה האחרת, היא לא לגרש אף אחד ושיישאר פה, כל מי שנשאר נשאר, חוקי לא חוקי נשאר.
ניצן הורוביץ: יש את האופציה השלישית ואנחנו מנסים ללכת בה.
יולי יואל אדלשטיין: הם יישארו ואנחנו נצא מפה.
ניצן הורוביץ: אנחנו מעוניינים לעודד יציאה מרצון.
ניצן הורוביץ: הרי גם אתה תסכים איתי כי ברגע, אני יודע שאתה מסכים איתי, כי ברגע שהבנאדם מסכים לעזוב מרצונו אז חלק מהבעיות שאתם צריכים להתמודד איתן, הכלא, הכספים, המעצרים לא יהיה קיים כי האדם רוצה לעזוב.
ניצן הורוביץ: אבל כדי שהוא יוכל לעזוב אתם צריכים לתת לו לפרק זמן את האפשרות להיות כאן במעמד רשמי מסוים תוך הפקדת ערבות ואז הוא עוזב בצורה מסודרת.
ניצן הורוביץ: אתם גם לא מסוגלים להתמודד עם זה ומה אתם מספרים סיפורים שאתם יכולים להתמודד עם כל הבעיה.
ניצן הורוביץ: עובדה, כמה זמן האנשים האלה נמצאים ולא הצלחתם להתמודד.
ניצן הורוביץ: זו דרך שתאפשר להם לעזוב ולעזוב בצורה מכובדת ומאורגנת.
מאיר שטרית: מה קורה אם הם לא מקבלים אשרה למדינה האחרת?
יולי יואל אדלשטיין: כבוד חבר הכנסת מאיר שטרית, אני רוצה להעיר הערה אחת, מי שרואה מה קורה היום בעולם המערבי.
יולי יואל אדלשטיין: אני לא רואה שום מדינה שמעניקה אשרות כניסה לאף אחד, לא אחת רבותיי.
יולי יואל אדלשטיין: אני חבר בפורום של האיחוד האירופי.
יולי יואל אדלשטיין: האיחוד האירופי רוצה לשלוח אותם אלינו, לא לקבל.
יולי יואל אדלשטיין: לכן הם החמירו ואם תראו מה קורה באירופה תחשבו שאנחנו במדינת ישראל בפיגור של עשרים שנה.
יולי יואל אדלשטיין: רבותיי הם לא יקבלו, ואף אחד לא ייתן להם ויזה, זו אשליה אחת גמורה.
יולי יואל אדלשטיין: שיבוא תומר ורשה ויביא לי מסמך מאיזו שגרירות שהוא רוצה שנותנים לו.
יעקב כץ: בוא נשמע את תומר ורשה.
יעקב כץ: קודם כל תסביר בזכות מה זכיתי שתחשוב שתצליח פה במה שלא הצלחת בבית המשפט העליון, באת אלי.
תומר ורשה: קודם כל נעמיד דברים על דיוקם.
תומר ורשה: אנחנו לא מסתובבים עם הסיפור הזה ארבע שנים כמו שיוסי אדלשטיין אמר.
תומר ורשה: הפנייה הראשונה לשר מאיר שטרית הייתה לפני כשנה וחצי בדיוק בינואר 2009, ממש לפני פיזור הכנסת.
תומר ורשה: זה היה לפני הבחירות והטיפול נבצר ממנו.
תומר ורשה: אנחנו הגענו לבתי המשפט משום ששר הפנים, להערכתנו, לא שקל את ההצעה בכובד הרוב ובשיקול הדעת שנדרש ולא אפשר לנו להציג את הדברים.
תומר ורשה: זו הייתה עתירה מנהלת סביב שיקול הדעת ובית המשפט העליון לא דחה אלא בא ואמר שזו החלטה של המחוקק ושל הממשלה.
יעקב כץ: אני מבקש לקרוא את ההחלטה של בית המשפט העליון.
תומר ורשה: ברשותך אני אסביר.
יעקב כץ: אתה אל תסביר, אתה אמרת מלה.
תומר ורשה: בית המשפט אמר לא להתערב בשיקול הדעת של השר ולמעשה הפנה אותנו להמשיך בכלים הפרלמנטאריים.
יעקב כץ: ברשותך אני מבקש להקריא את המילים שלו.
יעקב כץ: פסק הדין של בית המשפט העליון.
יעקב כץ: מאיר שטרית אתה היית גם שר המשפטים.
יעקב כץ: "חרף טענותיו בכתב ובעל פה של בא כוח המערערים, לא מצאנו בסיס לערור.
יעקב כץ: המערערים לא הצביעו על עילה המצדיקה התערבות של בית המשפט בהחלטה של שר הפנים".
יעקב כץ: נתנו לך 90 יום.
תומר ורשה: בית המשפט מתערב בהחלטות מנהליות כאשר הן לא סבירות.
תומר ורשה: למעשה בית המשפט בא ואמר שצריך להמשיך בכלים הפרלמנטאריים.
יעקב כץ: איפה כתוב להמשיך בכלים הפרלמנטאריים?
יעקב כץ: אני שמח כי אני רוצה שזה יהיה כתוב שם.
יעקב כץ: אני הצעתי הצעת חוק והצעת החוק שלי הובאה לכנסת ונדחתה, הרי אנחנו כולנו אנשים שומרי חוק והכל זה רק חוק חוק, הולכים לישון עם החוק קמים בבוקר עם החוק ובית המשפט בראש שמחתנו ואין לנו דבר שאנחנו מכבדים אותו יותר מבית המשפט העליון.
יעקב כץ: אני מבקש להבין עורך הדין תומר ורשה איך שמת אותי מעל בית המשפט העליון.
מאיר שטרית: המרווח המשפטי מיותר, בית המשפט לא יתערב בהחלטת שר, שיקול הדעת הוא של השר וחבל לכם על הכסף וחבל על המאמץ בכיוון המשפטי.
מאיר שטרית: הכנסת היא לא דרך עוקפת שר.
מאיר שטרית: זה באמת לשיקול דעתו של שר הפנים ואם שר הפנים היה מסכים איתך, בזמני כשהעלתם את הרעיון הוא נראה לי חיובי ורציתי לסגור את הפינות ולצאת לדרך.
מאיר שטרית: לצערי הכנסת התפזרה.
מאיר שטרית: אני מבין שדעתו של שר הפנים שלילית והוא אמר אותה חד וחלק, אתם יכולים לפנות אליו ולבקש לשקול מחדש את עמדתו, יענה לכם בסדר ואם הוא יענה שלילי דעו שזה נגמר.
ניצן הורוביץ: תסביר את לב העניין.
תומר ורשה: לכן הוגשה בעצם הצעת חוק.
תומר ורשה: אני אסביר.
תומר ורשה: בשמונה השנים מאז הוקמה מנהלת ההגירה, בשמונה שנים מאז שאני עורך דין בתחום, המספרים של השוהים הבלתי חוקיים בישראל הם במאות אלפים, 200, 300 ו- 400 אלף איש.
תומר ורשה: כמה שרשות ההגירה מנסה להפחית את המספר ועם כל הכלים הטובים זה לא מצליח.
תומר ורשה: זה לא מצליח כי זה עניין מתמטי, נכנסים עוד אנשים ולא יוצאים מספיק.
תומר ורשה: אף אחד כאן לא מנסה לחתור תחת מדיניות המדינה לצמצום ולהפחית את מספר הזרים, שזה יהיה ברור.
תומר ורשה: להיפך, באים ואומרים היות ובכלים הקיימים זה לא מצליח בואו ונחשוב על פתרונות נוספים שבאותו פרק זמן יביאו להפחתה נוספת של הזרים ואולי גם בדרך יותר הומניטארית, יעילה, אנושית וכדומה.
תומר ורשה: בוא נבחין בין המסתננים האפריקנים שמגיעים היום רובם ממדינות מקלט כמו אריתריאה וסודן שמדינת ישראל מכירה בהם ונותנת להם מעמד.
יעקב כץ: היא לא נותנת להם מעמד.
תומר ורשה: הגנה זמנית ואשרות שהות בישראל.
תומר ורשה: הם אלה שמגיעים היום.
תומר ורשה: אני אומר שאם רוצים להפחית את ההסתננות ממצרים, חומה וגבול הם הדרך היחידה.
תומר ורשה: אבל אנחנו מדברים כאן על קהילות אחרות, קהילות ששוהות בארץ שלא הסתננו לא היום ולא אתמול - - -
יעקב כץ: סליחה, אני רוצה להיפרד מהשר לשעבר מאיר שטרית.
יעקב כץ: שימחת אותנו מאוד ואתה מוזמן תמיד.
תומר ורשה: מדובר בקהילות שהגיעו כתיירים לפני הרבה מאוד שנים ועוד לפני שהוקמה משטרת ההגירה בכלל והם שוהים הרבה שנים ורוצים לעזוב.
תומר ורשה: כמו שחבר הכנסת ניצן הורוביץ אמר הנקודה המהותית בכל הסיפור היא האשרות.
תומר ורשה: אם יש כאן קבוצה של מאות ואלפים של שוהים ותיקים, למה הם פה, ולמה הם מבקשים שנה?
תומר ורשה: זה לא שבעוד שנה מצבם בארץ ישתפר.
תומר ורשה: הם אומרים שתוך שנה יעזבו, מוכנים לתת פרטים אישיים, לעשות ביומטרי, למסור ערבות, לחתום על תצהיר וכדומה.
תומר ורשה: היום הם במדינת ישראל אנונימיים.
תומר ורשה: אם היום יוסי אדלשטיין רוצה לגרש אותם הוא צריך לשלוח צוותים ולחפש ואולי הוא ימצא אותם בעוד שנה אולי בעוד עשר שנים כי הם כבר פה עשר וגם חמש עשרה שנה, זה לא עובד, מצד שני הם מוכנים להקריב ולתת מרצונם את כל הפרטים האישיים.
שלמה מולה: כמה יש כאלה?
שלמה מולה: אם הצעת החוק תעבור או שתמצא דרך, אתה אומר שאתה רוצה לעזור לרשות ההגירה, אתה אומר שאתה רוצה לייעל להם את העבודה.
שלמה מולה: אתה יכול להתחייב על מספר כלשהו או לתת הערכה.
שלמה מולה: השאלה היא יותר קרדינאלית, מה קורה במצב שבו אדם לא מקבל אף זימון ואין מדינה שקולטת אותו.
שלמה מולה: מה אתה עושה איתו אז?
יולי יואל אדלשטיין: מאיפה הבטחון שתוך שנה הוא יקבל?
תומר ורשה: השאלה הלא פחות חשובה שצריכה להישאל היא מה יש למדינת ישראל להפסיד במהלך הזה.
תומר ורשה: עכשיו אני אענה.
תומר ורשה: אלי פנה איגוד העובדים האפריקנים, זו עמותה רשומה בישראל וותיקה מאוד, עם קבוצה שלמעלה מ- 200 אפריקנים וזה ההסדר שהם ביקשו.
תומר ורשה: הצעת חוק מדברת על הוותיקים ששוהים בישראל מעל שש או שבע שנים ואילך והם עדיין כאן.
תומר ורשה: הצענו פיילוט שמדבר על הוראת שעה שתחול לשנה, ובשנה הזאת ניתנות האשרות, להערכתי מדובר בקבוצה של מאות או אלפים, בתום השנה הזאת ניתן יהיה לבחון סטטיסטית ובאחוזים כמה עזבו וכמה לא עזבו.
תומר ורשה: גם אם לא נהייה אופטימיים ונחשוב שכולם יעזבו, אני מניח שרוב רובם יעזבו מסיבה פשוטה כי נתנו להם משהו להפסיד, נתנו להם מנוף.
תומר ורשה: היום החבר'ה האלה לא חוקיים ואין להם מה להפסיד, הם יישארו פה כמה שאפשר עד שיעצרו אותם, אבל תן להם היום מנוף.
תומר ורשה: ברשותך כבוד היושב ראש, מה יקרה בעוד שנה?
יעקב כץ: אתה יודע ידידי תומר ורשה שבסופו של התהליך ומסיבה כזאת או אחרת, כי אני לא יודע לכמה יש כסף או לא, הדבר הזה יפה בתיאוריה אבל מעשית בפועל לא יפה כי אף מדינה לא תקבל אותם.
יעקב כץ: אתה דוחה את זה לעוד שנה.
יעקב כץ: אגב אני רוצה לומר לך שבעניין הזה הצלחת במשך כמה שנים לעשות עבודה יפה, רק על זה מגיע לך ציון.
יולי יואל אדלשטיין: עד היום לא אכפנו בגלל צווי הביניים שהיו.
שלמה מולה: כמה שנים הוא הצליח לעכב את זה?
יעקב כץ: שנתיים וחצי.