GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דב חנין: אדוני היושב ראש אני רוצה להתחיל מהנושא הרחב יותר שנוגע לצורך לחדד קצת בפנינו גם את העובדות וגם את ההתייחסות העובדתית בנושא הזה שהוא נושא מאוד מאוד טעון.
דב חנין: למדינת ישראל מגיעים לא מעט אנשים, אנחנו קוראים שמדי חודש שמגיעים כאלף איש - - -
יעקב כץ: בין 1,200 ל- 1,500 איש.
אורית זוארץ: כמה בשנתיים האחרונות?
יעקב כץ: עד סוף 2006 – 170 איש.
יעקב כץ: בשנת 2007 – 5,005, בשנת 2008 – 8,698, בשנת 2009 – 4,837 בשנת 2010 ועד לרגע זה – 12,166 איש, כאמור מדובר עד לאמצע נובמבר.
יעקב כץ: אגב, אלו המספרים של אלה שהגיעו ונתפסו ועברו דרך המערכות של צבא ההגנה לישראל.
יעקב כץ: לא מדובר על כל מי שנכנס, אנחנו לא יודעים את המספרים של אלה שנכנסו ולא התקבלו או נקלטו ב"סהרונים" הושקו וטופלו והגיעו ישירות לשוק.
יעקב כץ: עד אמצע נובמבר 2010 כ- 32,000 מסתננים.
דב חנין: זה מספר גדול.
דב חנין: בסוף השבוע האחרון התפרסם בעיתון ידיעות אחרונות תחקיר מאוד מקיף ומאוד קשה על מה שקורה לפליטים או למבקשי המקלט האלה בדרכם לארץ.
דב חנין: התחקיר הזה מראה תמונה מזעזעת שמתחרשת מעבר לגבולנו הדרומי - - - -
יעקב כץ: אגב, זה לא יהודים שם.
יעקב כץ: אלה שתוקפים הם לא יהודים כי בדרך כלל מאשימים אותנו בכל הצרות.
יעקב כץ: שם מדובר לא בחבר'ה שלנו.
יעקב כץ: דב חנין תגיד שלא מדובר ביהודים.
דב חנין: אדוני כל כך נלהב שהוא לא נותן לי להשלים משפט.
דב חנין: אדוני מכיר אותי מספיק טוב כדי לדעת שאני משתדל להציג את הדברים בצורה כוללת.
דב חנין: מה שקורה מעבר לגבולנו הדרומי בחצי האי סיני, זו תמונה איומה ומזעזעת.
דב חנין: מסתבר שזו ממש תעשייה, תעשייה של הברחות שנעשית על ידי חלק מהתושבים המקומיים, הבדואיים בסיני שהפכו את התחום הזה לתחום כלכלי, מרווחים ממנו כסף אבל במקביל גם עושים דברים איומים ונוראים.
דב חנין: הם מתעללים, יש מקרי אונס, יש כליאה בלתי חוק, דברים זוועתיים, איומים ונוראיים.
דב חנין: הדברים האלה מתרחשים מחוץ לגבולנו הדרומי אבל כאשר הם מתרחשים מחוץ לגבולנו הדרומי אנחנו צריכים להבין מאיפה באים, מאיפה בורחים אותם אנשים שמגיעים אלינו.
דב חנין: אדוני פתח בשאלה הזאת, האנשים האלה שמגיעים אלינו מתוך 31,000 הם משתי קבוצות עיקריות, האחת מאריתריאה שהם 17,000 איש, ומסודן דרפור שהיא דרום סודן מגיעה קבוצה של אלפים.
יעקב כץ: צריך להגיד פה את מה שאמרו אנשי משרד הבטחון, זה אחרי שהות של כמה שנים במצרים.
יעקב כץ: רובם לא מגיעים ישירות.
דב חנין: אדוני יאפשר לי להציג את הדברים שלי כי אחרת אני אקח את כל זמן הוועדה וזה לא יהיה הוגן.
דב חנין: אדוני יהיה בטוח שאני אעשה את בזה באופן מאוד תמציתי.
דב חנין: 31,000 מבקשי מקלט בישראל, הקבוצה הגדולה היא מאריתריאה, הקבוצה השנייה בגדולה מסודן, דרפור ודרום סודן.
דב חנין: אין חולק על כך שבדרפור ובדרום סודן מתנהל רצח עם נורא ואיום, כמו שאמר היושב ראש והוא בוודאי יוסיף ויאמר, ואני אוסיף שלא באשמתנו ולא באחריותנו אבל זה מתנהל שם - - -
עמוס גלעד: סליחה שאני מפריע לך, בכל זאת לנתונים יש משמעות.
עמוס גלעד: בדרום סודן לא מתנהל שום רצח עם, אני אומר לך את זה באחריות.
עמוס גלעד: בדרפור התנהל רצח עם, פשע מוחלט ומתועב על פי כל קריטריון, אבל כרגע שקט שם.
עמוס גלעד: בדרום סודן צפויות התפתחויות, אבל זה לא נכון, אלה כולם מהגרי העבודה והם לא קושרים לשום לטבח.
עמוס גלעד: אין שום טבח שמתנהל, אין הוכחות שמתנהל, אף אחד לא מכיר את זה.
דב חנין: אדוני האלוף עמוס גלעד, אני מודה לך על הערתך.
דב חנין: אכן יש הבדל בין דרפור לבין דרום סודן, אתה צודק בדיוק הזה.
דב חנין: בדרום סודן מתנהלת מלחמה, יש שם רציחות - - -
עמוס גלעד: אין מלחמה.
דב חנין: יש בינינו מחלוקת עובדתית.
עמוס גלעד: אין מחלוקת.
דב חנין: יש מחלוקת כי אתה טוען דבר אחד ואני טוען דבר אחר ולזה קוראים מחלוקת.
יעקב כץ: את זה אפשר לבדוק.
דב חנין: את זה בהחלט ניתן לבדוק.
דב חנין: באשר לאריתריאה אני רוצה לצטט מתוך דוח פנימי של משרד המשפטים שתיאר את "אריתריאה כמדינה שבה הפרת זכויות האדם והרדיפות הפוליטיות במדינה נרחבות וכוללות אסירים מצפוניים ללא אישום או משפט, רדיפות על רקע דתי, העלמה בפועל של אזרחים ועוד".
דב חנין: האנשים האלה בורחים על נפשם מהמקומות האלה בין אם זה דרפור ובין אם מדרום סודן, אריתריאה, מגיעים למצרים וממצרים מגיעים אלינו - - -
יעקב כץ: אתה כזה מתוק, כזה מתוק, איך אתה עושה את זה?
יעקב כץ: כל העולם יגיע אלינו כי בכל העולם יש בעיה מצפונית.
יעקב כץ: כל אפריקה תגיע לישראל.
אורית זוארץ: אדוני היושב ראש, באמת בבדיקה מאוד פשוטה ניתן לאמת את הנתונים האלה.
קריאה: אם הנתונים האלה נכונים אז נקבל לכאן 2 מיליון אפריקאיים?
אורית זוארץ: לא את זה אנחנו אומרים.
דב חנין: לא נקבל 2 מיליון אפריקאיים.
דב חנין: אדוני היושב ראש אני מבקש לתת לי לסיים את דבריי.
דב חנין: אני מבין שהם לא מקובלים על  כל חברי הכנסת, זה בסדר - - -
יעקב כץ: הם לא מקובלים על האלוף עמוס גלעד.
דב חנין: זה משמח אותי שהם לא מקובלים גם על האלוף עמוס גלעד.
יעקב כץ: הוא מביא דוח של הכנסת, של מרכז המידע והמחקר של הכנסת.
דב חנין: אני אשמח לקבל את הדוח ואני אשמח לדבר איתך.
דב חנין: אתם לא מאפשרים לי להשלים את הדברים.
דב חנין: אם אתם לא מאפשרים לי לדבר בוועדה הזאת אני לא חייב לדבר בה, אבל אם אתם רוצים שאני אומר את דבריי אז אני אומר את דבריי מההתחלה ועד הסוף והם לא יהיו ארוכים.
דב חנין: אנשים מגיעים ממצרים, אתם חושבים שמצרים היא מקום בטוח, תקראו את התחקיר ב"ידיעות אחרונות" ותראו שמצרים היא מקום זוועתי ולא בטוח.
דב חנין: לכן כשאנשים בורחים ממצרים לארץ הם לא בוחרים ממצרים בגלל שהם פשוט אוהבים - -  -
אורי אורבך: גם כאן נורא, כאן יש כיבוש.
אורי אורבך: אני באמת לא מבין מה הטיעון.
אורי אורבך: בכל סביבתנו יש צרות צרורות.
אורי אורבך: המתח פשוט מכרסם בבשרי, במצרים יש צרות, ירדן היא לא דמוקרטיה, סוריה היא בכלל נורא.
דב חנין: לכן הם מגיעים לארץ, הם מגיעים לארץ כי הם בורחים, הם בורחים גם ממצרים והם מגיעים לארץ.
דב חנין: השאלה מה אנחנו עושים עם זה ואיך אנחנו מתנהלים עם זה.
דב חנין: ישנה שאלה אחת שהיא זכותה של מדינת ישראל כמו כל מדינה בעולם לקבוע גבול לעצמה ולקבוע גדר בגבול אם זה בתחומי הגבול, ולהחליט מי נכנס ומי לא נכנס למדינה.
דב חנין: על זה אין ויכוח.
דב חנין: אולי יש ויכוח עם משרד הבטחון אבל לא איתי.
דב חנין: ישנה שאלה אחרת שהיא שאלת יחסיה של מדינת ישראל לפליטים שמגיעים אליה.
דב חנין: אנחנו כמדינה שהוקמה על ידי פליטים, הוקמה למען פליטים כתוצאה מהקטסטרופה האנושית הגדולה ביותר במאה ה- 20.
דב חנין: אנחנו מחויבים לעצמנו בגישה אנושית, יהודית ומוסרית לפליטים כמו שציפינו שיתייחסו לפליטים יהודים ולא התייחסו אליהם כך לאורך המאה ה- 20 כשהם ברחו על נפשם.
דב חנין: לכן אנחנו צריכים התייחסות שהיא התייחסות כוללת, אי אפשר את הנושא הזה להטיל על העיר תל אביב, למרות שהיא עשירה, ולמרות כל הביקורת שיש לי, ויש לי ביקורת על ראש העיר תל אביב, הוא לבדו בוודאי לא יכול לתת מענה לעניין.
דב חנין: זו שאלה של מדיניות כוללת, זו שאלה של הקצאת משאבים.
דב חנין: גם אם נעצום את העיניים האנשים האלה לא ייעלמו, הם נמצאים כאן.
דב חנין: אם הם נמצאים כאן אנחנו צריכים לשאול את עצמנו מה אנחנו רוצים שיקרה איתם.
דב חנין: הרי אם לא נאפשר לאנשים לעבוד, הרי אי אפשר לגרש אותם מכוח החוק הבינלאומי, אי אפשר לגרש אותם גם אם מדינת ישראל תרצה לגרש אותם, היא לא יכולה לגרש אותם כי אסור לגרש אותם.
יעקב כץ: זה לא מה שנאמר כאן, זה מה שאתה אומר.
דב חנין: זה מה שאני יודע לפי החוק הבינלאומי.
יעקב כץ: דב חנין, אנחנו נקבל  בברכת ברוכים הבאים 6,7, 8 מיליון ותמיד נגיד שאסור לפגוע, רק ביהודי מותר לפגוע ונחזור לאירופה שם ליד אושוויץ, שם נגור.
דב חנין: חס ושלום, חס ושלום.
יעקב כץ: אבל זה מה שאתה אומר, זה ממש מה שאתה אומר.
יעקב כץ: אתה אומר שכל מי שמגיע משם צריך לטפל בו, לתת לו לעבוד, לתת לו לחיות.
דב חנין: אני אומר שמי שנמצא בישראל כפליט או כמבקש מקלט צריך להתייחס אליו באופן אחר - - -
יעקב כץ: אומרים שהפליטים הם רבע אחוז.
דב חנין: כי לא בודקים, אין מדיניות, עוצמים עיניים.
יעקב כץ: אני אומר שאחרי הכל יש לנו מדינה מסודרת, יש בית משפט - - -
אורית זוארץ: זה סדר?
יעקב כץ: יש לנו מדינה מסודרת, יש לנו בתי משפט, יש לנו חוקים, מה נעשה שהם קבעו מי פליט לפי הכללים של היושבים במשרד המשפטים, מדובר על פחות מאחוז מאלה שנכנסו - - -
דב חנין: כי אין בקרה .
יעקב כץ: אתה חולק על זה, אז תביאו ראיות אחרות.
קריאה: אסור לזכויות אדם לומר דבר, מי שלא חושב כמונו - - -
יעקב כץ: חברת הכנסת אורית זוארץ, בעוד כמה חודשים יהיה יושב ראש אחר לוועדה, ניצן הורוביץ, אני מבטיח לך שהוא ייתן לדבר פה.
יעקב כץ: אבל כרגע אני יושב הוועדה ואני לא רוצה לשמוע איך כל האפריקאיים מגיעים לכאן.
דב חנין: רבותיי, כאשר לא נותנים לאנשים האלה שנמצאים בישראל ואין אפשרות לגרש אותם, תאמינו לי שזה המצב כי אחרת היו מגרשים אותם, כאשר יוצרים מצב שהם נמצאים בישראל אבל אין להם פתרון, אין להם עבודה כי אסור להם לעבוד, מה הם ייעשו?
דב חנין: הם ישתכרו ברחובות העיר?
דב חנין: מהם הם יעשו?
דב חנין: איך אנחנו מצפים שהאנשים האלה יתנהלו ולא ישבשו את הסדרים של החברה שאנחנו מאמינים.
דב חנין: לכן אדוני היושב ראש, משפט הסיכום שלי כולל שלושה מרכיבים.
דב חנין: האחד - חייבת להיות מדיניות כוללת, חייבת להיות מדיניות כוללת שבהחלט יכולה להתחיל עם השאלה של הגבול, אבל צריכה להתייחס לשאלה מה קורה למי שנמצא כאן, וצריכה להתייחס למי שנמצא כאן לפי קריטריונים של חוק בינלאומי, לפי קריטריונים של מוסר יהודי, לפי קריטריונים של היגיון פשוט וברור שאומר לנו שאנחנו לא רוצים להחריף את הבעיה אלא אנחנו רוצים ליצור מציאות אפשרית לאנשים שנמצאים כאן.
דב חנין: הנקודה האחרונה אדוני היושב ראש, יש פה בעיה אמיתית.
דב חנין: אני חוזר לנקודה בה התחלתי, שהציבור הזה בתוך ישראל שנמצא ומגיע למקומות מאוד מאוד מוחלשים.
דב חנין: בשכונות בדרום בתל אביב אבל גם המציאות במקומות אחרים, שמעתי שראש העיר אילת היה פה והביע את מצוקתו.
דב חנין: המקומות האלה חייבים טיפול מערכתי.
דב חנין: אי אפשר לחשוב שמטילים את האוכלוסיות האלה על המקומות המחושלים והכל יהיה בסדר והכל יבוא על מקומו בשלום.
יעקב כץ: אני אבקש משמעון הלוי שהוא עורך דין.
יעקב כץ: שמעון הלוי     	משפטן עם שני תארים, ביקשו ממני מהפורום פרופסורים למען בטחון להגיע, אבל אני לא קשור אליהם.
יעקב כץ: אני מביא איתי לוועדה דוח שהגיע אלי ממש אתמול בלילה, דוח אמריקאי שנכתב בשביל האמריקאים, דוח אקדמי שניתח את סוגיית המסתננים שם.
יעקב כץ: לאחר שקראתי את הדוח אני חייב להסכים עם כמה מהאנשים כאן.
יעקב כץ: ראשית הגדרת פליט מתבצעת או על ידי רשויות ההגירה במקום שבו הוא נכנס, וזה רק אם נשקפת לאדם סכנת חיים כשמחזירים אותו.
יעקב כץ: אבל כשמדברים על החזרת פליט זה מהמקום ממנו הוא בא, והם לא באים ממדינות רחוקות, הם מגיעים ממדינה קרובה.
יעקב כץ: זה המבחן האם - - -
יעקב כץ: הם לא מגיעים מסודן או מאריתריאה, הם מגיעים ממצרים.
שמעון הלוי: את זה אתה אמרת, אני לא נכנס להיבטים הפוליטיים.
שמעון הלוי: עם כל הכבוד כשפליט רוצה לבקש אישור להסתובב במדינה, אין למדינה חובה לתת לו.
שמעון הלוי: בדרך כלל עושים את זה באמצעות בתי משפט.
שמעון הלוי: הוא צריך להגיש בקשה מסודרת, יש מדינות שההליכים האלה לוקחים שנה ושנה וחצי - - -
יעקב כץ: דוגמה למדינה.
שמעון הלוי: מדינה כמו קנדה,.
שמעון הלוי: כשאתה מבקש מקלט אתה צריך להגיש בקשה מסודרת להגירה.
שמעון הלוי: מדינה שנכנס אליה פליט יש איסור להחזיר אותו למקום ממנו הוא בא במידה והוא מסתכן אבל אין חובה לתת לו חופש תנועה במדינה, שום דבר, ובדרך כלל הם תנאים בסיסיים הומניטאריים זה לא מוטל ישירות על המדינה אליה הוא מגיע אלא גם על ארגונים בינלאומיים, ובישראל פועלים ארגונים בינלאומיים לטיפול בפליטים.
שמעון הלוי: העבודה זה חלק מהריבונות של מדינה, מדינה לא נותנת עבודה באופן אוטומטי למי שחדר לתחומה.
שמעון הלוי: כשמדברים על איסור ההחזרה שלהם בגלל סכנה זה הכל יחסי.
שמעון הלוי: צריך להשוות את הסכנות הנשקפות להם באופן יחסי בתוך המדינה.
יעקב כץ: או סכנות למדינה עצמה עם כניסתם.
שמעון הלוי: בוודאי שיש צורך לאזן בין הריבונות של המדינה.
שמעון הלוי: זה מה שכתוב בדוח.
שמעון הלוי: יש צורך לאזן בין הריבונות של המדינה לבין זכויותיו של הפליט.
שמעון הלוי: אגב, היום חלק מהמדינות כולל המדינות שמהן הם באים, קובעות שישראל לכאורה היא מדינה מסוכנת.
שמעון הלוי: אני אמסור ליושב ראש את הדוח.
יעקב כץ: יש עוד מישהו ממשרדי הממשלה שרוצה לומר משהו.
סיגל ליברנט טאוב: ממשרד הבריאות.
סיגל ליברנט טאוב: אנחנו מתמודדים עם העניין.
סיגל ליברנט טאוב: שתי הנחות היסוד שלנו בטיפול הנושא.
סיגל ליברנט טאוב: ראשית אנושיות שאנחנו כאן לאורך כל הקו מנסים לשמור על השפיות, שנית הדאגה לאזרחי ישראל מבחינת רפואה מונעת, המחלות העלולות להיכנס.
סיגל ליברנט טאוב: לצורך זה המערכת שלנו משקיעה הרבה מאמצים בזיהוי ובבדיקת האנשים שמגיעים למערכות שאנחנו עובדים איתם החל מגילוי של שחפת, טיפול בנשים בהיריון קורבנות אונס ואחרים, זיהוי HIV והטיפול בהם.
סיגל ליברנט טאוב: המערכת שלנו בכספים המעטים שלה משקיעה בשנה למעלה מ- 35 מיליון בטיפול באוכלוסייה של חסרי מעמד.
סיגל ליברנט טאוב: 4.5 מיליון בלבד בבית חולים קטן בשם שמואל הרופא שבצריפין שמטפל בחולי ריאה, חולי שחפת.
סיגל ליברנט טאוב: העניין מאוד מכביד ושום פתרון מערכתי לא קיבלנו.
סיגל ליברנט טאוב: שתי נקודות ואני אקצר.
סיגל ליברנט טאוב: האחת – הפתרון של הגדר, אני לא יודע, אבל כרופא אני מאוד מנסה להבין אותה.
סיגל ליברנט טאוב: יגיעו כמה מאות אנשים, פצועים, חולים, רעבים, מורעבים וצמאים לגדר מהצד השני, חיילי צבא ההגנה לישראל, מסכן הסמל או מפקד הסיור שיקבל אותם, מה הוא יעשה איתם?
סיגל ליברנט טאוב: הוא ישלח אותם - - -
יעקב כץ: לכן אנחנו אומרים שהפתרון שכאן לא תהייה להם עבודה והגדר היא הדבר הסופי.
סיגל ליברנט טאוב: הנקודה האחרונה, אחד הפליטים האלה נורה על ידי המצרים, נפגע בעמוד השדרה, משותק, חיילי צבא ההגנה לישראל אספו אותו והביאו אותו לבית החולים בבאר שבע, שלושה חודשים אשפוז ועכשיו הוא על כסא גלגלים.
סיגל ליברנט טאוב: הצליחו להציל את חייו, עכשיו הסתיים האשפוז על  חשבון בית החולים, כרגע עם כסא הגלגלים צריכים לדחוף אותו לרחוב.
סיגל ליברנט טאוב: מה אנחנו יכולים לעשות?
יעקב כץ: שאלות טובות.
סיגל רוזן: אני רוצה קצת לתת נתונים.
סיגל רוזן: בעולם לפי הדוח האחרון של האו"ם אחוז ההכרה בפליטים עומד על 47%, בישראל הוכרו רק 0.2% בשנה האחרונה.
סיגל רוזן: שני פליטים בלבד, הם לא מסודן ולא מאריתריאה כי מדינת ישראל לא בודקת בקשות של פליטים מסודן ואריתריאה, יתקנו אותי כאן נציגי משרד הפנים אם אני טועה, הם לא יתקנו כי אני לא טועה.
סיגל רוזן: לא בודקים את הבקשות שלהם.
סיגל רוזן: בעולם אחוז ההכרה באריתריאים עומד על 88% לפי הדוח האחרון של האו"ם.
סיגל רוזן: איך זה שלכל העולם מגיעים אריתריאים פליטים ורק לישראל מגיעים אריתריאים מסתנני עבודה?
סיגל רוזן: לא ברור העניין הזה.
יעקב כץ: ואת אומרת שכולם פליטים.
סיגל רוזן: לא. אני אומרת שצריך לבדוק את הבקשות שלהם, לא יתכן שלא נבדוק אף בקשה ואז נכריז עליהם כעל מסתנני עבודה.
סיגל רוזן: לא בודקים לא את האריתריאים ולא את הסודנים.
יעקב כץ: אני רוצה לשאול משהו לגבי מה שאמרת, בודקים או לא בודקים.
יולי יואל אדלשטיין: יש לנו מסתננים ומבקשי מקלט שהם קודמים לאוכלוסייה הזאת, יש לנו מלאי גדול שקיבלנו ביוני 2009 מהאו"ם וכרגע אנחנו בודקים.
יעקב כץ: כל המסתננים ביקשו בקשה להכרה כפליט?
קריאה: הם מרוויחים 120 דולר במצרים והם מגיעים לכאן כדי להרוויח 1,000 דולר.
סיגל רוזן: איזה מצרים, האריתריאים מגיעים ישירות מאריתריאה.
סיגל רוזן: הם מגיעים למצרים לשבוע והם מגיעים הנה.
יעקב כץ: את אומרת שהם כולם פליטים.
סיגל רוזן: לא זה מה שאמרתי.
יעקב כץ: אז תסבירי מה את אומרת.
סיגל רוזן: גם שר הבטחון הודה לאחרונה בגירושים של 701 מבקשי מקלט.
יעקב כץ: את האחד שאינו פליט אפשר להוציא מכאן?
סיגל רוזן: את האחד שאינו פליט לאריתריאה האו"ם לא מאפשר, אולי אחר כך יהיה אפשר, אני לא יודעת.
קרן: את רוצה ש- 3 מיליון אריתריאים יגיעו לכאן?
סיגל רוזן: נתחיל מזה שאין כל כך הרבה.
יעקב כץ: יש רק 4 מיליון.
סיגל רוזן: המצרים הורגים אותם בדרך, אנחנו רואים מה קורה להם, לא כל כך קל להם להגיע לכאן.
קרן: המסתננים כן.
קרן: כולם לא.
סיגל רוזן: תפסיקי לקרוא להם מסתננים.
סיגל רוזן: זה שיש לנו גבול יבשתי עם אפריקה - - -
יולי יואל אדלשטיין: היא שואלת מהי הצעתה של סיגל רוזן.
סיגל רוזן: צריך להבין שיש לנו גבול משותף עם אפריקה, אנשים ימשיכו להגיע הנה.
סיגל רוזן: צריך להבין את זה.
סיגל רוזן: צריך להכניס אותם למנגנון, לבדוק את הבקשות שלהם בשקיפות ובהגינות כפי שזה מתחייב - - -
יעקב כץ: קרן, היא לא יכולה לסיים משפט מבלי שמפריעים לה.
סיגל רוזן: גם שר הבטחון הודה לאחרונה בגירושם של 701 מבקשי מקלט חזרה למצרים כשאנחנו יודעים שמצרים מגרשת אותם בחזרה לאריתריאה, לסודן, לסומליה באופן שמסכן את חייהם.
סיגל רוזן: מדינת ישראל מפרה ברגל גסה את האמנה שהיא חתומה עליה.
סיגל רוזן: לא יתכן שנמשיך כך.
יעקב כץ: אני רוצה לומר לך שמדינת ישראל היא המדינה הטובה שבכל המדינות.
יעקב כץ: היא האומה הטובה מכל האומות.
יעקב כץ: אצלנו כשביקשו שנעשה שלום עם מצרים אמרו "המצרים כאלה נפלאים" את בעצמך אמרת וסיפר גם חבר הכנסת דב חנין באיזה צורה זוועתית הממשל המצרי נותן יד, גם בשתיקתו.
יעקב כץ: זה לא היה עובר במדינת ישראל אפילו יום אחד.
יעקב כץ: אפילו דב חנין וניצן הורוביץ מסכימים איתי.
יעקב כץ: ראו איזו הצלחה שהשמאל והימין כולם מסכימים שהעם היהודי הוא עם נפלא, וארץ ישראל היא ארץ נפלאה, הממשל הישראלי הוא ממשל נהדר, ואנחנו כולנו צבא העם, כולנו רחמנים, ביישנים וגומלי חסדים, אבל כאלה רחמנים וכאלה ביישנים עד שאנחנו לפעמים גורמים נזק לעצמנו.
יעקב כץ: אני מודה לכל המשתתפים.
יעקב כץ: אני רוצה לומר לסיכום שאין מחלוקת, גם ניצן הורוביץ כחבר הוועדה ישתתף איתנו בסיורים,  שהבעיה הזאת הופכת להיות בעיה לאומית מספר אחת.
מר פלדמן: שלוש נקודות אבקש לעלות, דיברו על הצד העסקי בכל הנושא הזה.
מר פלדמן: מאחורי הצד העסקי של מאות מיליוני הדולרים, אגב זה מגיע ליותר מזה, עומדים גופים שמעוניינים לחבל במדינת ישראל.
מר פלדמן: בואו לא רק נסתכל על זה כעניין עסקי שצריכים להרוג אותו.
מר פלדמן: צריכים לבחון את כל הגופים שמניעים את העניין העסקי הזה ומעודדים אותו.
מר פלדמן: הנושא הזה שהופך אותם לפליטים והדרך שמענים אותם היא לא באשמתנו.
מר פלדמן: גם אותם גופים דואגים לכך שהם יוצאים ממדינה כמהגרים, כמחפשי עבודה ובדרך הופכים אותם לפליטים, למה?
מר פלדמן: – כי הם מסכנים, כי פגעו בהם, כי עינו אותם ואנחנו צריכים להכיר בהם.
מר פלדמן: נקודה שנייה – מדינה שמחבלים בה האמנה הבינלאומית לא מגינה עליה?
מר פלדמן: הרי ישנה כאן חבלה נוראית בתוך המדינה שלנו.
מר פלדמן: האמנה הבינלאומית לא מגינה עליה?
מר פלדמן: נקודה שלישית – האם אתם יודעים על גופים, אתם יודעים שמגיעים מוסלמים ומגיעים נוצרים, הם שייכים לשתי דתות, האם ידוע לכם על ארגון נוצרים במדינת ישראל שגורמים להם נחת רוח ומסייעים להם?
מר פלדמן: האם לא כדאי לבדוק את הגופים האלה מה הם עושים ומה חלקם?
מר פלדמן: אני רוצה לציין את השגרירות הנוצרית, אתם תקבלו את כתובת האתר ותוכלו לראות מה הם כותבים על הפעילות שלהם.
מר פלדמן: השגרירות הנוצרית הבינלאומית שיושבת בירושלים פתחה את בית התקווה, זה סיוע למסתננים הסודנים בישראל ושם כתוב "השגרירות הנוצרית, ICGA מכינה מקום בו ימצאו נחמה ומפלט, חינוך ושיקום" הם עוזרים לנשים שנפגעו מהטרדות, אונס וכדומה.
מר פלדמן: אני מבקשת לבדוק מה חלקה של השגרירות הנוצרית.
יעקב כץ: גלעד נתן ממרכז המידע והמחקר של הכנסת בבקשה.
גלעד נתן: אני רוצה להעיר הערה אחת שהיא מאוד מאוד מהותית, מי שמביא את האנשים האלה לכאן זה רק ארגונים, אבל בחמשת השנים האחרונות כשאדם מגיע למס הכנסה ואומר "העסקתי מסתננים זרים לא חוקיים" אף אחד לא בודק את זה.
גלעד נתן: אדוני היושב ראש זה תורם להעסקה שלהם לא פחות מכל ארגון או כל גורם אחר שמביא אותם, בטח לא בית פתוח.
גלעד נתן: שמשרד האוצר בשנה הבאה יואיל בטובו לעשות את הדבר הזה.
גלעד נתן: משרד הפנים התעלם מהעובדה שעליה חזרת כאן הרבה פעמים על זה שלהעסיק אותם בעצימת עין זה בעצם להעסיק אותם באישור.
צביקה גלברד: הבעיה שהסוכנות היהודית החדשה, מה שנקרא הקרן החדשה, השמאל הקיצוני הוא שמעודד את המסתננים.
קריאה: מישהו דואג לאלה שמגיעים לכאן, הם שוכבים על מדשאות, הם גרים כמו חיות, הם גם כן מסכנים בעצמם.
קריאה: אומרים שבודקים אותם, שהם מעבירים בקשות אז מי בודק את הבקשות ומי בודק מה הם עושים?
יעקב כץ: שאלתי מי מדבר בשם הנציגות שלכם, מי שדיבר הם שניים.
יעקב כץ: אני רוצה לסכם את הישיבה ולומר שזה סיכום של ישיבות רבות.
יעקב כץ: הבעיה של המסתננים, של הנכנסים לישראל ללא רשות היא היום הבעיה הלאומית מספר אחת של מדינת ישראל, וזאת עובדה שנכנסים אנשים ללא רשות, ללא זהות במספרים אדירים ומשבשים את המהלך הנורמלי של מדינה שלמה שעריה הופכות להיות ערים אפריקניות.
יעקב כץ: המדינה לא ערוכה באופן ממשלתי לקלוט אותם בבתי ספר, בגנים בעבודות וכדומה.
יעקב כץ: הטיפול היה צריך להתחיל מראש הממשלה.
יעקב כץ: היה צריך למנות שר שיהיה אחראי על הנושא הזה 28 שעות ביממה, יום ולילה, עם צוות אנשים.
יעקב כץ: למשוך אליו את כל טיפול מכל המשרדים.
יעקב כץ: לצערנו הרב היום מטפלים בנושא הזה רבה שרים, זה גוף עם הרבה ראשים, גם אם הראשים כולם יפים זו מפלצת.
יעקב כץ: לכן זה לא מטופל.
יעקב כץ: אני קורא שוב לראש הממשלה מכאן למנות את השר, בזמנו הצעתי את השר משה (בוגי) יעלון, שימשוך אליו את כל התקציבים גם ממשרד הבטחון, גם ממשרד הפנים, גם ממשרד הרווחה, גם ממשרד הבריאות.
יעקב כץ: מישהו אחד שיטפל בבעיה החמורה.
יעקב כץ: זה כמו במלחמה כשיש לך בעיה אתה חייב למנות גנרל.
יעקב כץ: העובדה שהיום מטפלים בעניין עשרה גנרלים זה מרשם ראשון לחורבן.
יעקב כץ: אני לא רואה פתרון בעסק הזה כל עוד לא יעמוד איש אחד ויטפל בבעיה, כל עוד לא תהייה תכנית כוללת שתענה גם על השאלות הכלכליות, גם על שאלות ההעסקה, גם על הטיפול בבדואים, גם הטיפול בהם, הקמת הגדרות והמכשולים ובהוראות לחיילים איך להתנהג כדי למנוע את התופעה בצורה סופית.
יעקב כץ: שנית, אני קורא כאן מהוועדה הזאת משום שהבעיה הזאת הולכת ומציפה אותנו, והיא תלך ותחמיר.
יעקב כץ: היום היא בדרום תל אביב מחר היא תהייה במגדלי אקירוב, לא תהייה עובדת פיליפינית אחת יהיו לו שם אפריקאים שישכבו שם מתחת למגדל שלו,  של שר הבטחון.
יעקב כץ: לכן הבעיה הזאת היא כלל ישראלית, אני אמרתי כבר מספר פעמים בוועדה שאנחנו ביהודה ושומרון לא נוכל לקלוט את כל תושביה היהודים, הפליטים של תל אביב שירצו מחר להיקלט ביהודה ושומרון.
יעקב כץ: לא נערכנו לכך כי יש הקפאה ודברים כאלה.
יעקב כץ: אני מבקש מראש הממשלה להעמיד את הנושא הזה כבעיה ראשונית, למנות שר שיטפל בעניין ושיהיה עסוק בנושא 24 שעות ביממה.
יעקב כץ: ברשותכם, אני מתכבד לפתוח את הישיבה של הוועדה לבחינת בעיות העובדים הזרים.
יעקב כץ: בנושא של היום דנו רבות והוא צרכי כוח האדם בענף החקלאות.
יעקב כץ: בנושא זה היו לנו פגישות רבות שהתקיימו כאן בוועדה.
יעקב כץ: אמרתי פעמים רבות בוועדה, אני שנתיים בתפקיד, אני לא יודע מה קידמנו בפועל כי את ההסכם אין להשיב, כמו שכתוב במגילת אסתר שהאיגרת נשלחה, ההסכם נחתם והמדרג הולך ופוחת לכאורה.
יעקב כץ: אני לא יודע איך עוצרים אותו.
יעקב כץ: אני אומר את זה באופן האמיתי ואני מבקש שגם אתם שם באוצר תקשיבו לעניין הזה.
יעקב כץ: הכל מתחיל בהגדרת המטרה, אמרתי מתחילת הדרך שלדעתי המטרה הייתה צריכה להיות איך שומרים על החקלאות בישראל.
יעקב כץ: היה צריך לשבת עם החבר'ה החקלאים ולבדוק איך שומרים על החקלאים, איך מגדילים את ההכנסה הכספית מהעבודה שלהם, איך דואגים שיותר ויותר קרקעות יושבו לידיה של הקרן קיימת לישראל, לידיים יהודיות.
יעקב כץ: הייתי פונה לחקלאים ואומר להם שאם הם מגישים תכנית שבה הם יכניסו לקופת המדינה מיליארד וחצי דולר,  הייתי אומר להם שאני רוצה שיכניסו שני מיליארד דולר ושואל מה אתם מבקשים שנעזור לכם.
יעקב כץ: לצערי, הכל נעשה הפוך, הגדרת היעדים השתבשה בגלל סיבות כאלה ואחרות ואני לא יודע מי אשם בדבר הזה אבל במקום להגדיר את היעד איך עוזרים לחקלאות, איך עוזרים למדינה, איך שומרים על הקרקעות, איך דואגים לאנשים שנשלחו דרומה, צפונה, מערבה ומזרחה כדי לשמור ולשמר את ארצנו, איך דואגים לכך שהחקלאים שהם מיטב בנינו וילדינו ירגישו טוב ושיקלטו עוד משפחות.
יעקב כץ: במקום זה הציבו יעדים אחרים.
יעקב כץ: היעד שהציבו הוא איך מורידים את מספר העובדים מתאילנד.
יעקב כץ: מזה כשנתיים אנחנו מתעסקים באיך משפחות יקלטו ידיים שסייעו להם, הצלחנו לבנות מערכת חקלאית כל כך יפה וכך ענפה ופורחת.
יעקב כץ: התחושה שלי מהמערכת, כל המערכת במקום להציב את היעדים של מדינת ישראל, הציונות, הלאומיות והבריאות, עוסקים רק איך לשבש לחקלאים את החיים.
יעקב כץ: תקשיבו טוב, איך לשבש לחקלאים את החיים.
יעקב כץ: ישבתי עם אייל גבאי מספר פעמים, הוא אמר לי "החקלאים הם מיליארדרים, הם הולכים עם שעוני רולקס, הם המיליארדרים של המדינה".
יעקב כץ: הכל הפוך על הפוך.
יעקב כץ: אני איני יודע איפה אני בא ואיפה אני נמצא.
יעקב כץ: ערכתי סיורים, בדקנו, לקחנו את יושב ראש הכנסת, קטפנו יחד, מה לא עשינו כדי להעמיד את היעדים בצורה הפוכה.
יעקב כץ: כשאני רואה חקלאי, עמית סדן  מהאוצר, אתה יחידי פה חוץ מישראל חסון שהוא לא נציג הממשלה, נציג הכנסת, נציג הקואליציה לשעבר, גברת יהודית כרמי ואחרים, הוא נציג הכנסת ואולי יהיה נציג הממשלה, הוא איש רב פעלים.
יעקב כץ: היעד היה צריך להיות בדיוק הפוך.
יעקב כץ: היעד צריך להיות איך אנחנו מסייעים לכם, איך אנחנו עוזרים לכם, איך אנחנו דורשים מכם יותר, איפה אנחנו יכולים לסייע לכם.
יעקב כץ: הכל הפוך על הפוך והראש שלי לא קולט.
יעקב כץ: בינתיים כשמדברים על הורדת 2,000 תאילנדים נכנסים לנו מהצד 15,000 או 20,000 מסתננים, 700 בכל שבוע.
יעקב כץ: במקום לעזור ולסתום פה מוציאים שם את כל המרץ שוכחים את הכאן.
יעקב כץ: אתמול ראש הממשלה רץ בעניין המסתננים, אבל לא יעזור לו כי ימשיכו להגיע כי כולם נמשכים לארץ הקודש.
יעקב כץ: הקדושה של ארץ ישראל מושכת את כולם, היופי של ארץ ישראל, תל אביב היפה, כל העולם רוצה להגיע אלינו.
יעקב כץ: 200,000, 300,000 שני מיליון ואנחנו נחזור לגור באירופה משאת נפשנו ונחייה שם ברווחה ובאהבה כמו שחיינו 2,000 שנה.
יעקב כץ: הדבר הזה לא יכול להיות.
יעקב כץ: קיבלתי את הדוח של מרכז המידע והמחקר של הכנסת שכתב דוקטור גלעד נתן שכולם מכירים.
יעקב כץ: אני לא יודע איך אתה מעביר כלפי מעלה את הבקשה שלי, בקשה שנמשכת כבר הרבה זמן.
יעקב כץ: איך אנחנו יושבים היום ועוצרים את ההסכם שנעשה על מדרג היורד של התאילנדים.
יעקב כץ: בנינו מערכת כזאת שהחקלאות הישראלית זקוקה לידיים האלה.
יעקב כץ: למרות המיכון, למרות הטכנולוגיה, למרות הבקשה שכותב לי מרכז המידע והמחקר שאנחנו מצטרפים ישראלים לעבודה, הוא ראה שהישראלים מסיבתם או שלא מסיבתם לא נקלטים כולם בעבודה הזאת.
יעקב כץ: התאילנדים מגיעים והולכים הם לא מתחתנים כאן, הם עוזבים אחרי חמש שנים, אני מדבר על רובם ולא על אחוזים קטנים שנשארים כאן.
יעקב כץ: התאילנדים הם הקבוצה היחידה שרובה ככולה עוזבת אחרי חמש שנים.
יעקב כץ: הם עוזבים עשירים למקום מוצאם, הם שמחים בעבודתם ואנחנו שמחים איתם.
יעקב כץ: אולי במקום לחשב איך אנחנו מורידים ל- 18,000.
יעקב כץ: אני יודע שזו החלטה ממשלתית ולא תלויה בי לצערי הרב, ושכולם חתמו על ההסכמים המטופשים האלה כולל אבשלום (אבו) וילן.
יעקב כץ: היה צריך לחשוב לשבת עם החבורה של החקלאים, נציגות שלהם על כל מרחביה ולהגיד להם בואו תגידו לנו איך במקום מיליארד וחצי אתם מכניסים שניים וחצי מיליארד.
יעקב כץ: אם לצורך העניין צריך 26,000 תאילנדים צריכים 30,000 אז נביא 30,000 תאילנדים.
יעקב כץ: ביג דיל עוד 4,000 תאילנדים כדי שיצילו את החקלאות.
יעקב כץ: החקלאים ירגישו טוב ולא ישבו כאן בוועדה אלא יעבדו, נמאס לראות אותם כל היום בוכים ומדברים "ברחנים ברחנים, לקחו לי שלושה, הורידו לי מהמספר, אני עומד עם הפירות והירקות, אני בוכה, סיימתי עכשיו מילואים, חזרתי עכשיו מהשייטת, הפירות נרקבים על העצים".
יעקב כץ: אי אפשר לשמוע את זה.
יעקב כץ: כשאתה יושב עם נציגי הממשלה אתה מדבר עם הקירות והאבנים.
יעקב כץ: זה פשוט לא נקלט הדבר הזה.