GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב כץ: יש להשקיע בחינוך האנשים לעבוד בענף, הממשלה צריכה לומר שהיא רוצה לראות עובדים בענף הבנייה, שיש לנו בעיה לאומית מספר אחת, שאנשים יצטרפו לענף ושעבודת כפיים חשובה אבל אף אחד לא מדבר על זה.
שלום בן משה: אני אומר שתוך כדי אנחנו חייבים להכשיר ישראלים, זה נכון וזה חיובי וחשוב שזה יקרה.
יעקב כץ: גם אני חושב שזו טיפה בים.
שלום בן משה: אני אגלה לכם סוד נוסף כי אני על תקן של 'לא נשלה את עצמנו'.
שלום בן משה: אנחנו הרי יודעים, בעצם אנחנו יודעים שבתום שנה לא כולם נשארים.
אודי ענפי: מראש ידענו את זה.
שלום בן משה: אם יישארו 50% זה יהיה הישג גדול מאוד.
שלום בן משה: אנחנו יודעים מהפרויקט שעשינו לפני 15 שנה שגם אם קיבלנו 5,000 או 10,000 עובדים נשארו בסוף אולי חמישה עובדים.
שלום בן משה: כלומר בל נשלה את עצמנו.
שלום בן משה: אנחנו צריכים להכשיר ישראלים כי זה חשוב שהם נשארים.
יעקב כץ: השאלה האם האימא היהודית רוצה שהבן שלה יהיה רופא או עורך דין, גם אדם שנכנס לעבודה מעשית יש לו שאיפות גדולות יותר.
אודי ענפי: במקביל חייבים לתת גם את האפשרות היותר פשוטה לגבי ה- OGT לחברות שמתאים להם לקלוט כך.
עמיר בקיש: אני מייצג פורום של קבלנים.
עמיר בקיש: חברת א. דורי היא חברה בין החברות המובילות היום בענף הבנייה, היא בונה בעיקר באזור המרכז, הפרויקט הצפוני ביותר שלנו הוא בקרית מוצקין והדרומי היום הוא בראשון לציון, בונים גם בחוץ לארץ בפולין, בניגריה, עיקר העשייה שלנו הוא במדינת ישראל.
עמיר בקיש: במשך 30 שנה בנינו בכל עיר בארץ גם בתקופת העלייה מברית המועצות, בנינו בכרמיאל, מעלות וכמעט בכל עיר מאילת ועד הצפון.
עמיר בקיש: היום אנחנו בונים 30 פרויקטים במדינת ישראל שמעסיקים בעיקר עובדים סינים, דרך הפרויקט של משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה והתאחדות הקבלנים יש לנו שלושה עשר עובדים ישראלים.
עמיר בקיש: ההכשרה במקום העבודה היא בעייתית, אני מעדיף לקבל עובד בעל הכשרה בסיסית.
יעקב כץ: כמה עובדים סינים יש לך?
עמיר בקיש: כ- 300 איש.
יעקב כץ: תוך כמה זמן הם אמורים לעזוב את הארץ לפי התכנית של אור נוריאל?
עמיר בקיש: בינואר עוזבים כשליש מהנמצאים אצלי בחברה ועד ליוני הבא כולם.
יעקב כץ: ומי יכנס במקומם?
עמיר בקיש: יש לי שלושה עשר ישראלים בפרויקט, אני קולט והתחייבתי לקלוט מכל קורס.
עמיר בקיש: כמו שנאמר כאן הלוואי שאוכל יותר.
עמיר בקיש: אמרו לי כל הקבלנים הגדולים שהחלום שלהם שיהיו להם במקום 300 סינים 300 ישראלים.
עמיר בקיש: הלוואי.
עמיר בקיש: אני חושב שאנחנו צריכים לתת לישראלים שנכנסים היום הכשרה מהסינים.
עמיר בקיש: מי שמלמד אותם את העבודה הפועל הוא הסיני.
עמיר בקיש: קשה להכשיר אותו אם הוא מגיע בלי שום ידע, זה קשה מאוד בתוך השטח.
עמיר בקיש: הוא צריך להגיע אם איזו הכשרה בסיסית כי אחרת הסיני תוך שעה זורק אותו.
עמיר בקיש: אין לי היום צוות של ישראלים שיכול להכשיר אותו.
עמיר בקיש: קשה לו להשתלב אם הוא מגיע ללא ידע כי מהר מאוד הוא ייפלט.
עמיר בקיש: בסופו של תהליך, הלוואי שהם יהיו מסוגלים, אבל הם לא יכולים להחליף את הסינים ולא ניתן להוציא את כל הסינים כי לא יהיה לישראלים איפה להיקלט.
ישראל אוקסנהורן: כמו שכולם אמרו קיימת בעיה אמיתית בענף הבנייה בקשר לעובדים.
ישראל אוקסנהורן: אני אבחר את המילים ואומר בזהירות ומבלי לפגוע בשום קבלן או בשום חברה.
ישראל אוקסנהורן: גם בעקבות השיחה שקיימתי איתך אני לא רואה את הקבלנים דופקים על דלתותינו ומבקשים עובדים, אני לא רואה אותם.
ישראל אוקסנהורן: אני באופן אישי פניתי למספר מנהלי משאבי אנוש בבקשה שיכניסו בקשות/הזמנות כדי לבחון את גיוס העובדים.
ישראל אוקסנהורן: יש לנו אפשרות לקיים מפגשי תעסוקה בתוך הלשכות.
יעקב כץ: כמה עובדים יש לכם?
ישראל אוקסנהורן: יש לנו בסביבות ה- 1,000 עובדים לעבודות רטובות.
אלדד ניצן: אתה תוכל לספק לנו אותם?
אלדד ניצן: אנחנו צריכים אותם עכשיו.
ישראל אוקסנהורן: כן.
ישראל אוקסנהורן: אני לא הצלחתי להגיע לאותם הקבלנים כדי שיגיעו לשירות התעסוקה.
ישראל אוקסנהורן: בואו נעשה את זה באופן ממוסד.
ישראל אוקסנהורן: תפנו להתאחדות, הם יעבירו אלינו את שמות הקבלנים ואת המקום  שהם בונים - - -
אודי ענפי: סליחה, צריך לדבר באופן אמיתי.
אודי ענפי: גם מוטי שגיא וגם אני עובדים עם שירות התעסוקה בדרום, במרכז, בירושלים, עובדים בשיתוף פעולה מלא איתם, היינו בכנסים של שירות התעסוקה  היינו עם כל מנהלי שירות התעסוקה במרכז, היינו בדרום במפגש עם שירות התעסוקה, היינו בירושלים עם שירות התעסוקה אבל הם מביאים בקצה, פה ושם אנשים בודדים, זו האמת.
אודי ענפי: אני מתייחס על הקורס.
ישראל אוקסנהורן: אני מדבר על בעלי מקצוע שרשומים אצלנו בשירות התעסוקה.
ישראל אוקסנהורן: בואו נעשה את זה באופן מסודר.
יעקב כץ: בוא נעשה פיילוט מתוך ה- 1,000 שרשומים אצלך.
ישראל אוקסנהורן: נעשה פיילוט.
ישראל אוקסנהורן: תעבירו אלי את הדרישות, את שמות החברות שמחפשים ואיפה.
ישראל אוקסנהורן: יתכן שאומר לכם שלצערי באותו מקום אין, אבל איפה שיש נפנה.
ישראל אוקסנהורן: נציג את הפיילוט הזה בישיבה הבאה.
יעקב כץ: נקיים את הישיבה הבאה בשבוע הבא.
ישראל אוקסנהורן: זה מוקדם מדי.
ישראל אוקסנהורן: אבל אני אומר שגם בעוד שבועיים.
ישראל אוקסנהורן: תן לנו את שמות הקבלנים והדרישות ואנחנו נעשה את הכל.
אודי ענפי: אני מבקש לעדכן את הסטאטוס ועל התהליך שאנחנו עושים שהוא מבורך, הוא נועד לקדם נושאים שיש בהם עדיין פערים.
אודי ענפי: אנחנו סוחבים במשך ארבעה חודשים פערים בארבעה תחומים.
אודי ענפי: רצינו להיערך לשנה הבאה עם עשרים קורסים, אני אומר ואני מצהיר שאחרי שבדקנו וישבנו גם עם ירושלים, שנכון להיום שגם בגלל המחסור במורים וחוסר היכולת לקיים יותר מקורס אחד בו זמנית, אנחנו בעצם מסוגלים להעמיד מספר מצומצם יחסית למה שהגדרנו.
אודי ענפי: כמו שזה נראה היום אנחנו לא נהייה מסוגלים להעמיד את ה- 500 העובדים.
אודי ענפי: זה נושא שמחייב פתרון דחוף.
אודי ענפי: הפתרון אליו הגענו עם מספר חברות שאמרו שהם יתנו לנו מנהלי עבודה וותיקים עם ניסיון ועם אישורי מנהלי עבודה, מנהלי עבודה שהם הנדסאים שלא עובדים אצלם, הם יפנו אלינו את האנשים האלה ואנחנו נקיים קבוצה וניתן להם אישור ללכת ללמד.
אודי ענפי: מדברים על מורים מנוסים.
יעקב כץ: הם צריכים תעודת הוראה.
אודי ענפי: אני מדבר על מורים מעשיים, מכל בתי הספר אמרו.
אודי ענפי: אנחנו רואים את הנקודה הזאת כנקודת חולשה מרכזית לגבי הקורסים.
אודי ענפי: אנחנו מוכרחים לפתור את העניין הזה.
אודי ענפי: לא יתכן שליותר ממחצית האנשים שנמצאים אצלי במסלול חייבים כסף, ומדובר על סכומים של אלפי שקלים.
שלום בן משה: זה לא מדויק לחלוטין.
שלום בן משה: אני כתבתי כעת מכתב לניסים בובלין אחרי שהוא כתב לי, אני אשלח אליך את המכתב, ראשית פתרנו את הנושא.
שלום בן משה: ישנה וועדה מוסדית שיושבת כל שבוע ועם כל מה שצריך.
שלום בן משה: צריך להבין שהבעיות מתחילות בכך, למשל ישנם שני תלמידים ברשימה אצלך שעד עכשיו לא הגישו טפסים בכלל .
אודי ענפי: אני מדבר על כל ה- 75 שהיו בקורס.
שלום בן משה: אני אעביר לך את המסמך ותראה בעצמך.
שלום בן משה: ראשית מרביתם קיבלו.
שלום בן משה: שנית ישנם כאלה, אני אעביר אליך את המסמך ואחר כך תאמר לי.
יעקב כץ: הוא מדבר על כאלה שסיימו את הקורסים, 75 איש.
שלום בן משה: הם יוכלו לקבל רק כעבור תקופה מסוימת.
אודי ענפי: הם צריכים לקבל 1,500 שקל במהלך הקורס, אתה מדבר על התמדה ואני מדבר על דמי קיום.
אודי ענפי: כל ה- 75 האיש שהיו בשלושת הקורסים ושהסתיימו היו צריכים לקבל מדי חודש 1,500 שקל ולא קיבלו, אף לא אחד מהם לא קיבל עבור אף חודש.
שלום בן משה: אתה מדבר על דמי קיום?
שלום בן משה: מענק ההתמדה נפתר.
שלום בן משה: אני לא בקי בדמי הקיום.
שלום בן משה: יש וועדה שמתכנסת מדי שבוע ומאשרת לעשרות אנשים.
יעקב כץ: למה לא מגיע להם דמי קיום במשך שלושה חודשים?
אודי ענפי: דיברנו על כך במפגש לפני חודש עם שלום בן משה.
אודי ענפי: אני רוצה להציג את הנהלים.
שלום בן משה: עבור דמי הקיום צריך לשלוח למוסד לביטוח לאומי דיווח והביטוח לאומי צריך לאשר שאין לו הכנסות נוספות.
שלום בן משה: זו בירוקרטיה שאי אפשר בלעדיה.
יעקב כץ: נניח שיש בעיה, האם יש אפשרות שמישהו יכנס לעובי הקורה לראות איך ניתן לפתור אותה.
יעקב כץ: מדובר ב- 75 איש שסיימו את הקורס ומגיע להם דמי קיום שלושה חודשים.
יעקב כץ: אנחנו שצריכים לתת דוגמה אישית, כשמתסכלים עלינו בתור מדינת ישראל שהבטיחה, אומרים לנו הבטחתם ולא קיימתם.
יעקב כץ: איך אנחנו יכולים להפליג על כך.
שלום בן משה: זה נכון.
שלום בן משה: הם צריכים לקבל את דמי הקיום.
שלום בן משה: אין לי תשובה, אני אבדוק ואתן לך תשובה.
אודי ענפי: דיברנו על כך, שכדי שאיכות האנשים תהייה טובה ושנוכל באמת  נוכל לספק לחברות עובדים טובים ושהן תלחצנה לקבל עוד עובדים טובים, אנחנו צריכים לעשות תהליך מיון.
אודי ענפי: כדי לבצע אותו אנחנו צריכים פרסום כדי שתהיינה מספיק פניות.
אודי ענפי: דיברנו על כך לפני חודשים שתהייה תכנית פרסום כוללת, היום אין תכנית פרסום.
אודי ענפי: לפרסם שיש מסלול כזה, שיש תכנית, שיש קורסים כדי שתהיינה הפניות.
אודי ענפי: אנחנו מדברים על כך חודשים על חודשים בוועדה אחרי וועדה, העלנו את זה גם בחודש אוגוסט בדיון.
שלום בן משה: מישהו צריך לבקש את נושא הפרסום.
שלום בן משה: יש פרסום, שנעשה לחיילים משוחררים.
אודי ענפי: אם אנחנו רוצים להגיע לתשומת הלב הראויה אצל כל האנשים האלה, אנחנו צריכים לסכם את נושא הצוות שיטפל בזה כפי שהוגדר שהוא צריך להיות.
גלעד נתן: אני מבקש למסור הודעה חשובה.
גלעד נתן: צריכה להתכנס וועדת היגוי שמכילה גם את המשרדים וגם ההתאחדות ואם את הגורמים הרלוונטים.
גלעד נתן: היא הייתה אמורה להתכנס באוקטובר ונדחתה אחר כך לנובמבר ואחר כך לדצמבר.
שלום בן משה: ניסיתי לתאם את המועד אבל לא מצאתי מועד שהתאים לכולם.
יעקב כץ: נציג האוצר, לא היית כאן אבל אני רוצה לומר שהערכתנו היא שיצטרכו הרבה ידיים עובדות ושיש חוסר גדול בדירות גם בגלל המסתננים.
עמית סדן: כן הייתי פה.
חיים אורון: בטקס סיום של הקבוצה הדרומית, הקבוצה הראשונה בדרום, אם איני טועה במספרים סיימו 22 ומתוכם כ- 50% חיילים משוחררים, שניים מהם מצטיינים.
חיים אורון: בכל מה שקשור לנו, ואני רואה שאנחנו חוזרים כאן על הדברים, אנחנו מרכזים מאמץ.
יעקב כץ: אני רוצה לציין שנפתחו והסתיימו כבר חמישה קורסים, כשהגענו לכאן לא היה אחד.
יעקב כץ: מאז שאני כאן הסתיימו שלושה.
חיים אורון: לכל המשתתפים יישר כוח באמת זה היה באמת מחמם לראות את החבר'ה האלה מסיימים חלקם אברכים וחלקם בדואים.
חיים אורון: אני רוצה לומר שבכל מה שקשור לפרסום, כעת אנחנו נותנים לזה דחיפה, לדעתי הפרסום צריך לבוא מראש הממשלה.
חיים אורון: כשאני פותח את הטלוויזיה אני רוצה לשמוע יום אחד שהוא ידבר על נושא הבנייה.
חיים אורון: אתמול דיברו על עניין הקרקעות, אני שואל מה עניין הקרקעות.
חיים אורון: אני שומע את ראש העיר שלי במודיעין שלא נותן לבנות לא בגלל שאין לו קרקע כי יש מספיק יתרות קרקע ביער בן שמן, שגם הוא הולך ונכחד לאט לאט וזה מביא אותי לחשש מפני הבנייה התקציבית שאתם מדברים עליה.
חיים אורון: הבנייה התקציבית לא תהייה בנייה שתתאים לכל אחד, זו תהייה בנייה מסוימת.
חיים אורון: אני מכיר הרבה חיילים משוחררים שבגלל שאין להם דירות, ולא בגלל בעיית הקרקעות, הם קונים דירות בחוץ לארץ.
חיים אורון: קונים דירות זולות בחוץ ארץ אבל הם לא רוצים להשאיר אותן ריקות אז הם יורדים אליהן.
חיים אורון: חלק מהקורסים שאנחנו מעבירים כאן יחד עם משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה ששילמנו על הקורסים שלהם.
יצחק גורביץ: אני באמת מציע שיפתחו הרבה קורסים ושיהיו הרבה מאוד חניכים בקורסים כי צריך לבנות את הדירות של אותם מסתננים כי בסופו של דבר אלה בונים את הדירות של המסתננים.
אלדד ניצן: אמר כאן מר שלום בן משה, איש חכם מאוד, הוא מבין את הדברים, הוא היה בישיבות והייתה לו דעה מוצקה בנושא כניסת עובדים זרים, כשאני מדבר איתו כעת אני מרגיש שהאדם מבין דברים, הוא אחראי על הדברים האלה והוא בעד המשכת ההכשרה כי הוא מבין את המציאות.
אלדד ניצן: שלום בן משה רק דבר אחד אתה צריך לדעת שהעובדים הסינים שמגיעים לכאן הם לא מתערבבים באוכלוסייה.
יעקב כץ: העובדים הסינים הם לא נושא הדיון.
יעקב כץ: אנחנו נקבע ישיבה במהירות, אנחנו נעקוב אחרי הבנייה.
יעקב כץ: כאמור ביקשתי פגישה עם המנהל הכללי כדי לעזור שיהיה תקציב.
יעקב כץ: למדתי רוסית בכנסת ואני רוצה לומר לכם שללמוד רוסית יותר קשה מלבנות בית.
יעקב כץ: אם רוצים אין זו אגדה.
יעקב כץ: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה של הועדה לבחינת בעיות העובדים הזרים.
יעקב כץ: מכבד אותנו היום השר אלי ישי וגם נציגי משרדי הממשלה השונים.
יעקב כץ: אני מודה לכולכם שטרחתם ובאתם לישיבה שהיום בה נדון, אחרי ישיבות רבות שאנחנו מנהלים בשבעת החודשים האחרונים, בנושא ריבוי המסתננים מאפריקה שנכנסים דרך הגבול הדרומי שלנו, דרך מצרים.
יעקב כץ: חייב להיאמר שאם בתחילת הדרך ואולי בגלל מספר המסתננים הנושא הזה לא היה בראש הכותרות, בעקבות העובדה, שלדעת המקלים, ואין מחלוקת על כך שלמעלה משלושה רבבות כבר נכנסו לארץ והם רק הראשונים.
יעקב כץ: יש רבים אחרים שאינם ידועים.
יעקב כץ: בעיר אילת בין 12% ל- 15% מהתושבים הם מסתננים מאפריקה, בעיר תל אביב 6%, 7% מדובר בלמעלה מ- 22,000 מסתננים שגרים בעיר תל אביב או באזור השפלה.
יעקב כץ: המספר הולך וגדל.
יעקב כץ: בשנה הזאת "זכינו" לקבל למעלה מ- 12,000 שנכנסו לארץ.
יעקב כץ: כלומר למעלה מ- 1,000 איש בחודש, מספר של 12,000 עד אמצע חודש נובמבר ועוד היד נטויה.
יעקב כץ: היו שבועות שנכנסו כ- 700 איש בשבוע.
יעקב כץ: לדעתי בעקבות בניית המכשולים והחלטתו האמיצה של השר אלי ישי על בקרת יתר או הטיפול במעסיקים שמעסיקים מסתננים שלא כחוק מצד אחד, יכול להיות שזה יכביד את חייהם של אלה שכבר נמצאים כאן, ומצד שני אנחנו עדים לתופעה הפוכה והיא שיהיה מספר גדול יותר של מסתננים שינסו להיכנס עד גמר בניית המכשול.
יעקב כץ: ללא ספק וכפי שאמר הרמטכ"ל בישיבת וועדת חוץ ובטחון לפני כשנה, הבעיה הלאומית מספר אחת של מדינת ישראל היום היא הבעיה הזאת, כי מספר של 15,000 איש שנכנסים בשנה תמשיך, אנחנו מדברים על כ- 100,000 תוך שלוש שנים ותוך חמש או עשר שנים קרוב לי- 200,000 עד 250,000 מסתננים שיהוו שינוי דמוגרפי, שינוי חברתי, שינוי כלכלי ושינוי המציאות במדינת ישראל מבלי שתכננו.
יעקב כץ: אנשים ללא זהות, ללא שם, ללא רשות, שחדרו ארץ ישראל.
יעקב כץ: הייתי מבקש מכבוד שר הפנים גם מתוקף תפקידו וגם העבודה שהוא בין שרי הממשלה שיפתח בדברים.
יעקב כץ: אני מבקש להודות גם למנהל הכללי של משרד הביטחון שהגיע לישיבה.
יעקב כץ: שר הפנים יהיה איתנו כאן כשלושת רבעי שעה.
יעקב כץ: לאחר מכן אני ארצה לשמוע את ראשי הערים שיספרו על המתרחש בעריהם ואחר כך אבקש התייחסות של משרדי הממשלה.
יעקב כץ: ניתן גם רשות דיבור לאנשים שהגיעו מהשכונות והערים לומר את דבריהם.
אליהו ישי: שלום לכולם, תודה רבה אדוני היושב ראש, אני מבקש לברך אותך שעם כניסתך לתפקיד לקחת את הנושא וראית אותו כמשימה לאומית, זה מאוד חשוב לי כשר הפנים שמוביל את המאבק הזה, זה עוזר לפחות בחלק מהתמודדות שישנה וועדה בכנסת שמגבה ומסייעת כל שניתן לבצע את המדינות.
אליהו ישי: שמעתם, ושמעתי וגם אתם עוקבים, אני לא רוצה לחזור על דברים שנאמרו מאות פעמים על הסכנה הדמוגרפית, על סיכון הרוב היהודי במדינת ישראל.
אליהו ישי: אני אומר סכנה קיומית למרות שלא אוהבים לשמוע את זה אבל זו סכנה קיומית.
אליהו ישי: ישנם דברים שאני אומר אותם מתוך עומק ליבי ויש כאלה שלא אוהבים לשמוע, וזה אמיתי.
אליהו ישי: בעניין בניית הגדר אני שמח ואני מברך את משרד הבטחון שהחלו היום בעבודות הקמתה, אבל אני מבקש לשגר, אני גם אשגר מכתב, בנוגע למסירת העבודה לזכיין שיבנה אותה במשך שנתיים וחצי בינתיים ועד שהגדר תוקם תהיינה לי פה עוד שתי ערים סודניות.
אליהו ישי: יש לי כבר היום 30,000 איש ובעוד שנתיים במקרה הגרוע יהיו לי עוד 90,000 סודנים, ובמקרה הפחות גרוע יהיו לי 70,000 איש.
אליהו ישי: צריך למסור את בניית הגדר שלושה, ארבעה, שבעה, שמונה זכיינים שכל אחד יבנה קטע ושתוך כמה חודשים תהייה גדר.
אליהו ישי: קשה להבין מה קורה שם.
אליהו ישי: מי שלא מסייר בשכונות ולא רואה מה קורה שם ימשיך לדבר ולהתיפייף ולהיראות הכי נפלא בעולם, לקבל כותרות שאומרות שהוא מאוד סימפטי, מכובד ועדין לעומת אלי ישי עם הקרניים המאוד קיצוני.
אליהו ישי: בפתח דבריי אני מציע לכל האנשים לבוא לסיור ולראות את דמעות האזרחים, לראות איך אזרחי המדינה נשארים בבתים ולא יוצאים מהדירות כשמחשיך, נשארים בתוך ביתם ספונים מהפחד לצאת החוצה.
אליהו ישי: אני מציע לבוא לביקור בדרום תל אביב, אני ביקרתי  שם, אני מציע לבוא ולראות מקרוב איך האזרחים, הקשישים והקשישות, בני הנוער, לראות איך הכל מתרסק ומתמוטט לנו.
אליהו ישי: הייתי שם בסיור לפני פחות משנה עם שר האוצר, לבכות ממה שרואים שם.
אליהו ישי: אני מתבטא מעט שבמעט, כשאני מתבטא אני נשמע קיצוני, אני נראה עם קרניים ולכן אני מציע לכולם לבוא ולראות במו עינכם את מה שאני רואה, או אולי לבוא לגור במקומות האלה, הייתי משגר לו 40 סודנים מסתננים לשכונה בו הוא גר ונראה איך הוא ידבר.
אליהו ישי: ההתנהלות שלנו בכל מה שקשור בזרים ולא רק במסתננים -  הבעיה עם המסתננים עצמם והשיטה בא הם מגיעים לארץ ישראל.
אליהו ישי: ארץ ישראל מבחינת תוצר גולמי לנפש בהשוואה למדינות הסובבות אותה ובעיקר למדינות אפריקה היא לאין שיעור, ארץ ישראל היא הדמוקרטיה היחידה במזרח התיכון, המצב בפוליטי, כלכלי, בטחוני גורם לכך שיגיעו לכאן יותר ויותר מהגרי עבודה.
אליהו ישי: אצלי אין הבדל בין מהגר עבודה שנכנס דרך האוויר, היבשה או הים.
אליהו ישי: כדי לשבר את האוזן – אם פעם היו מסתננים שהגיעו לבדם ובגפם היום מגיעות נשים הרות ועם ילדים.
אליהו ישי: מי שחושב שהם פליטים הוא טועה ומטעה משום שמדובר במהגרי עבודה.
אליהו ישי: מתוך רבבות שנבדקו נמצא שהפליטים הם בשוליים, 0.01% מוכר כפליט, מי שמוכר כפליט מקבל מעמד והוא מוכר כפליט.
קריאה: כי לא בודקים סודנים ואריתראים.
יעקב כץ: אני מבקש לא להפריע ולדבר רק כשניתנת רשות הדיבור, עוד הפרעה אחת אני אבקש שיוצאו אותך החוצה.
אליהו ישי: התנהגנו לא פעם כמו חכמי חלם, אני רוצה לברך את אמנון בן עמי המנהל הכללי של הרשות שעם כניסתו לתפקיד עשה סדר מופתי.
אליהו ישי: לפעמים לוקח שנה ואולי שנתיים כדי לבדוק אם הוא פליט או לא ובינתיים הוא נשאר כאן, מתחתן ומביא ילדים ורוצה מחר אזרחות.
אליהו ישי: לא רק זאת אלא גם עובדים זרים שנכסו לכאן כחוק ממדינות שונות בעולם, אחרי חמש שנים של עבודה בארץ ישראל כשהוא צריך לחזור לארצו הוא מגיש בקשה להכיר בו כפליט.
אליהו ישי: הבדיקה נמשכת שנה שנתיים.
אליהו ישי: כעת בדיקת מעמד פליט היא מהירה ביותר, באופן זריז ביותר ניתן לדעת אם הוא פליט או לא ולא לצריך להמתין יותר.
אליהו ישי: בעקבות גל ההתקפות, אני מוכרח להגיד שגם עלי, גם בעניין ילדי הזרים, מה קרה?
אליהו ישי: – מה שקרה שהיום המסתננים מדרום הארץ מגיעים עם ילדים.
אליהו ישי: הייתי בביקור ב"סהרונים" סיור מודרך לאורך הגבול, סיור צבאי ולאחר מכן סיור בעיר אילת, נכנסתי לבית הסוהר וראיתי ילדים שנכנסו בשבת לפני שהגעתי לשם שעברו את כל הגבול, ילדים בני שנתיים וגם נשים הרות.
אליהו ישי: שאלתי אותם למה?
אליהו ישי: – אמרו "למי שיש ילדים מקבל כאן אזרחות".
אליהו ישי: רבותיי ראו את חכמי החלם שלנו, כך אנחנו מתנהלים.
אליהו ישי: אני אומר דבר פשוט מאוד, כל הניסיון להדביק לי תואר של עוכר ילדי זרים, אני אומר כאן בצורה הכי כנה והכי ברורה, ילדים אינם מגן אנושי, הם אינם פוליסת ביטוח, מי שהסתנן לכאן שלא כחוק, מי ששוהה כאן שלא כחוק כמו בכל מדינה מתוקנת בעולם יצטרך לעזוב את הארץ.
אליהו ישי: אין דרך אחרת.
אליהו ישי: אם מישהו מאיתנו ינסה למצוא דרך להצטלם נחמד מול אותו אלי ישי הקיצוני, אני מציע לו  שידאג לטובת מדינת ישראל כי בעוד עשר, חמש עשרה, עשרים שנה, אולי נקבל תעודה מהאומות המאוחדות, תעודה מאוד גדולה ומכובדת שמדינת ישראל שמרה על כל הכללים מעל ומעבר, אקסטרה, על כללי הדמוקרטיה ואמנות בינלאומיות ועשתה מה שאף מדינה בעולם לא עשתה ועל כך היא קיבלה את התעודה המכובדת ביותר בעולם אבל איבדה את עצמה לדעת.
אליהו ישי: יש כמה דברים שעושים, כל מה שקשור למשרד הפנים אנחנו עושים, בניגוד למשרדי ממשלה אחרים.
אליהו ישי: אני אספר מעט על התהליך כדי שתבינו באילו דילמות אנחנו מתמודדים - - -
יעקב כץ: אולי תספר מעט על ההחלטה בנושא המעסיקים.
אליהו ישי: אני אדבר על זה בסוף.
אליהו ישי: השיטה  - הם עובדים את הגבול, יש רשת מבריחים שמעבירה אותם  את הגבול תמורת כסף, מקבלים כסף תמורת כל ראש, הם חודרים לארץ, מסתננים לארץ.
אליהו ישי: לקוריוז, היה מקרה שהמשטרה ראתה ואני באמת מעריך את הרגישות, שאחד המסתננים בדרך ממצרים התייבש וכנראה התעלף, הצבא שלח מסוק לחלץ אותו, הצבא חילץ אותו והביא אותו לארץ, אני לא אתפלא שמחר מחרתיים נפעל בתוך גבול מצרים ולא בתוך ישראל, אני לא אתפלא אם אני אקבל הצעה לשאילתא מדוע אנחנו לא עושים את המיונים מתוך גבול מצרים ולמה ממתינים עד שיחצו את הגבול לישראל - - -
אורית זוארץ: אנחנו חתומים על אמנות בינלאומיות - - -
אליהו ישי: אני אבקש שלא תפריעי לי.
אורית זוארץ: אני באמת באיפוק אבל אי אפשר רק חצי דרך.
אורית זוארץ: יש חוש הומניטארי- - -
יעקב כץ: כתוב לי שחברת הכנסת אורית זוארץ תקבל את זכות הדיבור בהמשך.
אורית זוארץ: אי אפשר רק OECD.
אורית זוארץ: עסק כלכלי, יש מחירים - - -
אליהו ישי: בדרך ובשיטה שלך אנחנו נמצא את עצמנו בעוד עשר או עשרים שנה שאיבדנו את המדינה.
אליהו ישי: מכל מקום, התהליך הוא כזה, הם מסתננים לארץ, ממתינים לצבא ולוקחים אותם לבתי סוהר, להבדיל, זה בעצם כמו בסיס קליטה ומיון, ממיינים, בודקים ומטפלים בהם רפואית והם מקבלים חיסונים ועוד.
אליהו ישי: תהליך שהולך וחוזר והכלא מתמלא, הם יוצאים לשוק העבודה ויש חדשים שנכנסים.
אליהו ישי: אין מקומות עבודה לישראלים, משקיעים מאות מיליונים בחינוך, רווחה, מלמדים אותם עברית בכלא כדי שיגידו מחר שהם יודעים עברית ואי אפשר לגרש אותם.
אליהו ישי: השיטה היא מאוד מסוכנת, השיטה  הזאת תגרום שהם יתקעו במדינת ישראל.
אליהו ישי: מה צריך לעשות?
אליהו ישי: – הדבר הראשון לבנות את הגדר באופן מידי ולא על ידי זכיין אחד שיעבוד שנתיים וחצי, זו קטסטרופה כי נקבל בפרק זמן הזה עוד 70,000 איש.
אליהו ישי: לאחר מכן לא ניתן להתמודד עם זה, העלות היא הון עתק למדינת ישראל.
אליהו ישי: לזכור שאין כסף לבטחון, לסטודנטים, לבריאות, לרווחה, לחינוך והכספים עוברים לשם.
אליהו ישי: מדובר בכסף רב.
אליהו ישי: צריך לבנות גדר באופן מידי ולא רק גדד פיזית אלא גם מכשול אנושי של הצבא במקום.
אליהו ישי: לבנות מתקני כליאה במעברים, לא מתקנים פתוחים אלא מתקנים סגורים שמי שמצליח להסתנן שיבדקו במקום אם הוא פליט או לא ואם הוא לא פליט יש להחזיר אותו למעבר הגבול.
אליהו ישי: מי שהוא פליט, אם הוא פליט וצריך לזכור שהפליטים הם בשיעור שולי שבשוליים.
אליהו ישי: צריך לדעת שמי שמסתנן לארץ ישראל לא יקבל כאן מקום עבודה, הם יודעים שהם יקבלו מקום עבודה ולכן הם מסתננים.
אליהו ישי: אם הם יבינו שאין כאן עבודה למסתננים אז שיטפון החדירה לארץ יפסק עד כדי מספרים שוליים או אפסיים.
אליהו ישי: אם תהייה גם גדר והם לא יקבלו מקומות עבודה אנחנו נמזער את התופעה.
אליהו ישי: לכן הנחתי את אמנון בן עמי שיתחיל לאכוף את החוק על המעסיקים.
אליהו ישי: היום אין להם אישורי עבודה והם מועסקים בניגוד לחוק, מי שמעסיק אותם עובר על החוק.
אליהו ישי: במסגרת החקיקה שעשינו מגבירים את האכיפה, מגדילים את צוות האכיפה והפיקוח ברשות כדי לאכוף באופן חריף.
אליהו ישי: ערכנו על זה גם קמפיין בתקשורת, אנחנו פונים לכולם "לא להעסיק עובדים זרים לא חוקיים, העונשים כבדים מאוד".
אליהו ישי: החוק מטיל עליהם עונשים כבדים מאוד, קנסות גבוהים.
אליהו ישי: המהלך יתחיל בחודש ינואר הקרוב.
יעקב כץ: ועד אז הם יכולים להיכנס.
אליהו ישי: גם אחר כך הם ימשיכו להיכנס כי ייקח זמן עד - - - -
יעקב כץ: עד לחודש ינואר ניתן להעסיק אותם ללא - - -
אליהו ישי: לא אמרתי שניתן להעסיק אותם.
אליהו ישי: מי שמעסיק אותם ללא רישיון הוא מעסיק בניגוד לחוק.
אליהו ישי: האכיפה והסמכויות היום לא כאלה שיוכלו להתריע מאוד, היום המצב לא מי יודע מה אבל אחרי שהחוק יעבור עם תיקוני החוק, כשיוגבר צוות האכיפה והפיקוח ונבצע את זה הלכה למעשה - - -
יעקב כץ: ניתן לסיים את תיקוני החקיקה עד תחילת ינואר?
אליהו ישי: אני מאוד מקווה שכן.
אליהו ישי: אתם מכירים את העבודה בכנסת, לצערי לפעמים היא איטית אבל מבחינתי אנחנו עושים ונעשה הכל כדי לבלום את התופעה הזאת.
אליהו ישי: הנתונים – היום יש לנו למעלה מ- 30,000 מסתננים, אם בעבר היו נכנסים עשרות בחודש, המספר עלה לעשרות בשבוע ולאחר מכן למאות בחודש וכעת מאות בשבוע וכמובן מגיעים לקרוב ל- 2,000 מסתננים בחודש.
אליהו ישי: המצב באמת חריף, חמור ובלתי נסבל.
אליהו ישי: זה מפורר את החברה, משנה את המצב דמוגרפי של מדינת ישראל.
אליהו ישי: ההתנהלות והאכיפה שלנו הן מהטובות בעולם, שיהיה ברור שאין מדינה בעולם שמתייחסת לזרים כמו מדינת ישראל.
אליהו ישי: נשמע כאן הרבה אנשים שיתקפו אותנו כדי לקבל כותרות אבל אין מדינה שמתנהגת באופן הומאני ומכובד כמו מדינת ישראל.
אליהו ישי: ביקשתי משגרירים וקונסולים שייבאו לבקר במתקני הכליאה שלנו כדי לבחון את התנאים שאנחנו מעניקים להם.
אליהו ישי: אבל אנחנו בדעה שיש לשלוח אותם חזרה הביתה.
אליהו ישי: נמצאים כאן שני גורמים מאוד חשובים ומשמעותיים, האחד – משרד המשפטים, והשני – משרד החוץ.
אליהו ישי: דיברתי גם עם משרד החוץ והוא בדעתי וגם משרד המשפטים בדעתי.
אליהו ישי: כדי להוציא אנשים לחוץ לארץ צריך להגיע להסדר עם מדינות זרות מהן מגיעים הזרים, גם מאריתריאה שאיתה יש לנו מערכת יחסים דיפלומטיים, אגב רוב המסתננים הם מאריתריאה, 60% הם מאריתריאה, ניתן להוציא 15,000 ולהחזיר אותם חזרה לאריתריאה במסגרת דיונים דיפלומטיים של משרד החוץ וממשלת ישראל עם ממשלת אריתריאה.
אליהו ישי: אותו הדבר עם מדינות אחרות נוספות.
יעקב כץ: אני מבקש לשאול את השר שאלה.
יעקב כץ: כמו שכבוד השר אמר מדובר כאן על גורמים שונים שמטפלים בעניין גם משרד המשפטים, גם משרד החוץ, גם משרד הבטחון וגם משרד הפנים ולכל אחד יש את הממלכה שלו ואין מלכות אחת נוגעת בחברתה, יש מישהו שמרכז את כל השרים ודואג שתהייה אחידות כי הרי מדובר בבעיה לאומית ממדרגה ראשונה?
אליהו ישי: שאלה מצוינת.
אליהו ישי: מי שמרכז את הנושא כרגע הוא המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה, אתה גם תשמע כאן מהצוות המקצועי שנמצא כאן, תשמע את אמנון בן עמי - - -
יעקב כץ: יש כאן נציג משרד ראש הממשלה?
אליהו ישי: אייל גבאי מרכז את הנושא והוא עושה עבודה טובה ומצוינות.
אליהו ישי: גם משרדי הממשלה השונים, וגם והצבא נרתם והוא מבין את המשמעויות, אבל יחד עם זאת צריך לעבוד בנושא באופן מהיר ולקצר תהליכים, למשל אם יוצאים במכרז לזכיין אחד צריך לבקש הצעות מחיר ללא מכרז, לצאת בבקשה להצעות מחיר לכל קבלן.
אליהו ישי: לסיום, התהליך ודרכי הפעולה של משרדי הממשלה השונים, דהיינו, פנים, בטחון, משפטים ומשרד החוץ יחד עם בניית הגדר הפיזית והמכשול האנושי ואכיפת החוק על המעסיקים, בניית מתקנים שייבנו במקום, לעניות דעתי יעצרו את התופעה באופן דרמטי.
אליהו ישי: זה מה שנקרא "סור מרע" צריך לעצור את השיטפון הזה.
אליהו ישי: לפעול באופן מאורגן יחד עם משרד החוץ ומשרד המשפטים להחזיר בחזרה את כל מהגרי העבודה לארצם ולמולדתם.
אליהו ישי: שאף אחד לא ישתמש במושג פליט כי מישהו שהוא פליט, אני חוזר מדובר על 0.01%, הוא מוכר כפליט.
אליהו ישי: אנחנו לא עוברים על האמנה הבינלאומית.
אליהו ישי: מי שמעלה את האמנה הבינלאומית הוא פשוט עושה שקר בנפשו טועה ומטעה אחרים.
אליהו ישי: אנחנו לא עוברים על האמנה הבינלאומית, אנחנו מקבלים ציונים מהאומות המאוחדות על ההתנהלות שלנו מול אותם מהגרים.
אליהו ישי: אין מושג כזה, ואנא אל נאשים את עצמנו ונלקה את עצמנו על כך.
אליהו ישי: כמו שאמרתי הייתי בסיור באילת, צריך לראות עיר בלי אלימות, היו לי דמעות בעיניים, בנו מגרש בפרויקט של עיר ללא אלימות.
אליהו ישי: צריכים לראות מי נמצא במגרש.
אליהו ישי: אזרחי ישראל וילדיהם נמצאים בתוך הבית כי הם פוחדים, במגרש נמצאים המסתננים.
אליהו ישי: האם לזה אנחנו רוצים להגיע בעוד שנה שנתיים, חמש, עשר שנים עם 100,000 או 200,000 איש.
אליהו ישי: נפגשתי עם שגריר מצרים בישראל הוא אמר לי שאצלו יש כבר 3 מיליון במצרים והם בדרך אלינו.
יעקב כץ: והוא מעביר אותם אלינו.
אליהו ישי: הוא לא אמר שהוא מעביר אותם אלינו.
אליהו ישי: אבל הם בדרך אלינו כי בישראל יש תוצר גולמי לנפש גבוה, צמיחה ותנאים.
אליהו ישי: הם גם אומרים מראש שלמי שיש ילד מקבל כאן אזרחות.
אליהו ישי: אז למה לא לנסות?