GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיים אומן: אנחנו העברנו החלטה בהנהלת הקרן שאנחנו שמים לטובת המיזם הזה 10 מיליון שקלים לחמש שנים.
חיים אומן: זאת אומרת 2 מיליון שקלים לשנה, אנחנו שמים כסף לעניין.
יעקב כץ: אגב, אתם הצטרפתם בכסף שלכם לעניין?
חיים אומן: מה זאת אומרת?
חיים אומן: אתה יודע שהיוזמה התחילה אצלנו על השולחן?
יעקב כץ: זאת אומרת שבכסף שמשולם היום---
חיים אומן: כל מה שאתה שומע פה, זה התחיל לפני ארבע שנים---
יעקב כץ: הכסף שמשולם היום לעובדים---
חיים אומן: אנחנו שמים פה 2,000 שקל לחודש תוספת מכספי הקרן.
יעקב כץ: שמקבלים אותם העובדים?
יצחק גורביץ: לא, הכסף הזה צריך לעבור דרך המיזם כולו.
יצחק גורביץ: זה לא הם ישירות מממנים.
חיים אומן: סליחה, אני אסביר, ברשותך.
יעקב כץ: אני יודע ששמעתי סלקטיבית, זאת אומרת הבחורים שקיבלו את הכסף קיבלו את זה ממר מויאל וממר גורביץ ומכם הם היו אמורים לקבל---
חיים אומן: עד היום, עד היום.
חיים אומן: ..
חיים אומן: סליחה, סליחה.
יעקב כץ: ---ממר שלום בן משה, שלא הופיע פה.
חיים אומן: אני אבקש להפריד רגע.
חיים אומן: שווה להפריד.
חיים אומן: משרד הביטחון בתוך התהליך מקצה לעובדים ישירות אליהם כתמיכה 2,000 שקל בחודש, בשלושת חודשי הסטאג', כדי לעודד אותם.
יעקב כץ: ישירות לכל בחור ובחור.
חיים אומן: כן.
חיים אומן: מה שקורה זה שמאחר וההסכם לא הסתיים, עד היום לכל 50 העובדים שעברו את תהליך הסטאג', לאחר שחיכינו בערך חודש וחצי, וראינו שהכסף לא מתקבל, נתנה את זה הקרן לעידוד, זאת אומרת כסף שהוא בקרן שיושבת בהסתדרות---
יעקב כץ: אז אני הבנתי נכון.
יעקב כץ: בכסף אנחנו קצת מבינים.
יעקב כץ: אני אומר, בפועל כוונתך רצויה, אבל מעשיך אינם רצויים.
יעקב כץ: הכסף לא הגיע.
יעקב כץ: הגיע?
יעקב כץ: למי הגיע?
חיים אומן: הכסף ישנו, היתה פה התנהלות, שאני לא רוצה להטריח את השולחן הזה, משרד הביטחון יודע לשלם לקבלן, משרד הביטחון, כשהוא מתקשר אם זה לצורך רכש, או אם זה לצורך כל פעילות אחרת, יודע להתקשר עם ספק מוכר.
חיים אומן: אגף הבינוי אצלנו מזמין עבודת בנייה, הוא מתקשר עם קבלן.
חיים אומן: פה היינו צריכים למצוא איזה שהיא דרך עוקפת לכל התהליך, מכיוון שפה נאמר שאנחנו נעביר את זה דרך עמותה, ואנחנו לא יכולים להעביר דרך עמותה.
חיים אומן: מכיוון שעמותה איננה.
חיים אומן: הם לא רצו---
יעקב כץ: מי לא רצה?
חיים אומן: מי לא רצה לקבל שם את הכסף?
ניר חיים: היתה בעיה, לא היתה לנו אפשרות להעביר כסף לקבלן ישירות, מאחר והיו הרבה קבלנים.
ניר חיים: מצאנו עמותה, והיו בעיות מנהלתיות בלהכין את החוזה, החוזה נחתם, הכסף שהעבירו, הם העבירו כהלוואה, הרי אנחנו כרגע מעבירים את---
יעקב כץ: מתי זה יועבר?
ניר חיים: נגמר.
ניר חיים: גמרנו.
יעקב כץ: זה לא תלוי ב---
ניר חיים: באף אחד.
חיים אומן: הכסף נגמר, וברגע שזה עלה אצלי על השולחן, ומר מויאל יודע, אנחנו סגרנו את העניין הזה באותו יום.
ניר חיים: לא רק זה, עשינו שיטה שהחייל יקבל את זה נטו, שיקבל 2,000 שקל---
יעקב כץ: מה מר שלום בן משה צריך להעביר ולא מעביר?
אודי ענפי: בהמשך, מאחר ויש גם תהליך כחלק מתוך התהליך של שלוש וחצי השנים, בנינו בתוך המסלול תהליך שבו במהלך השנה השנייה, לאורך כל השנה השנייה, העובדים ייצאו פעמיים בחודש למספר שעות להשתלמות שתכשיר אותם, משלב 3 לשלב 4.
אודי ענפי: התכנית הזאת צריכה להיות מבוצעת במתקנים של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, ורק כשמשרד התעשייה יאשר שאנשים עברו את התהליך הזה, משרד הביטחון יוכל להעביר בתמורה להכשרה הזאת את הכסף שנועד בהמשך.
אודי ענפי: לכן יש תלות לגבי ההמשך.
יעקב כץ: זאת אומרת שגם ה-2,000 שקל האלה תלויים במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
חיים אומן: יש פה תהליך המשך.
חיים אומן: התהליך מתחיל ככה---
יעקב כץ: לא, אני מבין.
יעקב כץ: זה לא 2,000 שקל, 2,000 שקל יגיעו דרך העמותה.
חיים אומן: זה 2,000 שקל לחודש לעובד.
יעקב כץ: אגב, ה-2,000 שקל האלה הם לכל הפיילוט או רק ליוצאי צה"ל?
ניר חיים: יוצאי צה"ל.
יעקב כץ: כמה הם מתוך ה-50?
אודי ענפי: חצי בערך.
יעקב כץ: החצי האחרים לא מקבלים את ה-2,000 שקל.
אודי ענפי: לא, אבל הם מקבלים 23,000 שקל לאורך השנתיים, 15,000 מהקרן לעידוד ופיתוח, מענק בתום שנה ראשונה 5,000 שקל, בתום השנה השנייה 10,000 שקל.
אודי ענפי: בנוסף, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה נותן פעמיים מענק התמדה, בהתאם לחוק, 3,000 שקל אחרי תשעה חודשים שהם במסלול---
יעקב כץ: שהם קיבלו את זה או לא?
אודי ענפי: בינתיים לא קיבלו.
אודי ענפי: בינתיים העובדים הוותיקים היו צריכים לקבל את זה לפני חודש ולא קיבלו.
יעקב כץ: מה ההסבר של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה?
אודי ענפי: ההסכם לא חתום.
יעקב כץ: הסכם לא חתום.
ניר חיים: אני רוצה להוסיף משהו.
ניר חיים: אנחנו מעמידים פה תקציב של 24,000 שקל לתלמיד כזה במשך השנתיים, כאשר הם מחולקים, 2,000 שקל לחודש, כל זמן שהוא עובד הוא מקבל תוספת של 2,000 שקל נטו.
ניר חיים: לכן החוזה לקח הרבה זמן, היו צריכים לפתור בעיות משפטיות, בעיות כלכליות, בעיות תקציבים.
ניר חיים: החוזה לא התארך בגלל בעיות שלא רצינו להעמיד את הכסף, אלא הכסף הועמד.
ניר חיים: כמו שאמר מר חיים אומן, העמדנו 10 מיליון שקלים לחמש שנים, 1,000 עובדים לשנה, זאת אומרת 5,000 עובדים.
ניר חיים: ואם יהיו יותר עובדים, אני מאמין שמר אומן יעלה את זה להנהלת הקרן---
יעקב כץ: בלסכם את הקטע של משרד הביטחון, יש כסף שכן יוכל להגיע, שלא תלוי במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה?
חיים אומן: יש כסף.
חיים גורביץ: יש לנו בסך הכל 50 איש שסיימו.
חיים גורביץ: יש 50 ועוד 23 בשני הקורסים ביחד.
חיים גורביץ: ויש קורס נוסף שלא מתחיל אפילו.
חיים אומן: שני קורסים שלא התחילו---
חיים גורביץ: בגלל שלא היה כסף, שזה לבושתנו ולחרפתנו.
יעקב כץ: בקטע הזה אני מסכם קודם כל שאני מבקש מכם שכן תפתחו את הקורסים, אנחנו נעשה מאמצים, ותעמדו איתי בקשר יום יומי, אנחנו נראה עקב בצד אגודל, איך אנחנו מקדמים את הדבר הזה.
יעקב כץ: יש פה את מר שפיגלר, הוא יעזור לנו ועוד דקה נדבר.
יעקב כץ: במשרד השיכון, תגיד לי, איך אתם פותרים את הבעיה שאומר השר אטיאס, שמחירי הדירות יירדו.
יוסי שבת: קודם כל אני אדגיש עוד כמה נקודות שחשובות לדיון הזה.
יוסי שבת: גם מר גורביץ מההתאחדות הזכיר וגם עבודה יפה שנעשתה על ידי היחידה למחקר שלכם, לקחו את הנתונים שאנחנו מפרסמים, כל הנתונים על ענף הבנייה, ואני אתן בכל זאת כמה הדגשים.
יוסי שבת: התחלות הבנייה התייצבו.
יוסי שבת: מאז שנת 2003, אנחנו על 30,000 עד 32,000 יחידות דיור, נמוך משנים קודמות.
יעקב כץ: כמה היה בשנים קודמות?
יוסי שבת: הגיע עד היקפים של 70,000.
יוסי שבת: זה היה בעיקר בתקופה של העלייה מרוסיה, ואז גם היתה עליית מחירים.
יוסי שבת: בעצם בעשור של שנת 90' עד 2000 היתה עליית מחירים מאוד חדה, ובעשור בין 1998 עד 2007 היתה בעצם ירידת מחירים ריאלית.
יוסי שבת: משנת 2008 אנחנו נמצאים בעליית מחירים.
יעקב כץ: וזאת מדוע?
יוסי שבת: קודם כל יש תנודות של שווקים, אבל בעצם מה שקורה פה, כשבאו עולים היה ביקוש גדול ומיד שיווקו קרקעות וקבלנים לקחו ובנו ובנו ונהיה עודף היצע, עד לפני שנתיים בעצם נוצר עודף ביקוש, ירידה בכמות של התחלות בנייה והמחירים התחילו לעלות.
יוסי שבת: הפעילות בענף.
יוסי שבת: משקל ענף הבנייה בתוצר ירד מ-15% באותו שיא של אמצע שנות התשעים, עד היום ל-7.5%.
יוסי שבת: לגבי המועסקים, זה גם נתון שהוא מאוד חשוב לנו.
יוסי שבת: מאז ראשית העשור, מספר המועסקים ירד, עד שנת 2008, אבל יש לציין נתון מאוד מעניין שמספר המועסקים תושבי ישראל עלה.
יוסי שבת: היקף העלייה 30,000 בין 2000 ל-2008 למרות שבעצם הכשרה מקצועית לא הצליחה.
יוסי שבת: זאת אומרת אנחנו מדברים פה על 50 או על 1,000 איש.
יוסי שבת: היו ניסיונות להכשרה מקצועית, כולל שאנחנו איכשהו היינו שותפים להם, אנחנו לא היינו מובילים אף פעם, אבל זה לא הצליח.
יוסי שבת: מה שקורה כעת, משרד הבינוי והשיכון שיווק קרקעות, הגדיל משמעותית את השיווקים, המטרה בעצם היא להתמודד עם עליית מחירי הדירות, לתת פתרונות דיור ומה שיכול להיווצר כעת שמשקל הפעילות של ענף הבנייה יגדל והמשמעות היא שכן יהיה צורך בתוספת כח אדם.
יוסי שבת: אין ספק שיהיה צורך בתוספת כח אדם, בטח על אחת כמה וכמה שמספר העובדים הזרים קטן ושאין כניסה של ישראלים להכשרה מקצועית.
יעקב כץ: אתה מחזק את דעתי, שאם לא תהיינה ידיים עובדות, אז גם אם שר השיכון ישחרר וישווק ויגיד שהוא מציע מכאן ועד הודעה חדשה, לא יהיה מי שיבצע את העבודה.
יוסי שבת: אין ספק.
יוסי שבת: ודאי.
יוסי שבת: גם המשקל של ענף הבנייה יעלה חזרה.
יעקב כץ: אני כבר אמרתי לשר אטיאס כמה פעמים 'אל תכריז שהמחירים יירדו', כי כל הזמן המציאות טופחת לו על הפנים והמחירים עולים והביקוש גדל מסיבה פשוטה, כי יש עלייה בעיקר של ציבור גדול מאמריקה.
יעקב כץ: השנה הגיעו 5,200 אנשים מארצות הברית של אמריקה.
יעקב כץ: הם אנשים בעלי יכולות יותר, הם צורכי דירות, מדובר על אנשים במצב סוציו אקונומי הרבה יותר גבוה מעליות אחרות וגדל בשנים האחרונות מ-3,000 איש לשנה, כתוצאה מהמשבר הכלכלי באמריקה, ל-5,200.
יעקב כץ: בי"ת, הילודה בציבורים מסוימים הולכת וגדלה לממוצעים של 7 ו-8 ו-9 ואנחנו רואים את התוצאות שלהם היום.
יעקב כץ: זה הולך וגדל.
יעקב כץ: משפחות ברוכות ילדים של 10 ו-12 ו-13 ילדים, שבהרבה מהמגזרים האלה החתונות מתקיימות בגילים 18 עד 22, כן ירבו, והם צורכי דיור.
יעקב כץ: אתם יודעים, אגב, שכל החניות בירושלים כבר היום שוות 75,000 דולר ליחידה בקומה השלישית מתחת.
יעקב כץ: אני לא יודע מי הציע, שמה שבונים למעלה אפשר להתחיל לבנות למטה, משום שהיום גם בלמעלה וגם בלמטה.
יעקב כץ: אתמול הרב מוזס תיאר את זה בכנס של שדולת ירושלים, והוא אמר שבהתחלה זה התחיל בחנייה של הקומה הראשונה, שבנו שם דירות, אחר כך זה ירד לקומה השנייה, עכשיו זה ירד כבר לקומה השלישית.
יעקב כץ: מה שבטוח ששם יש פחות סכנה מרעידות אדמה.
יעקב כץ: אם בית פתאום נופל, שם אתה עוד איכשהו נשאר חי.
שמוליק דניאל: אני מאגף מעסיקים ושיווק של שירות התעסוקה.
שמוליק דניאל: אחד הדברים שהרחבנו היום את הדיבור זה היה סביב הנושא של ההכשרה של העובדים ואני רוצה לנגוע בנתונים של היצע וביקוש בתחום הזה של ענף הבניין.
שמוליק דניאל: אני מצטרף למר יוסי שבת, למה שהוא אמר שעשיתם באמת עבודה יפה והנתונים פה כתובים בצורה מצוינת, רק לחדד נתון אחד ברשותך.
שמוליק דניאל: בשנת 2009 הגישו מעסיקים לשירות התעסוקה קרוב ל-9,500 בקשות לעובדים בענף הבניין.
שמוליק דניאל: שירות התעסוקה בעצם סיפק יותר מפי שניים מהכמות הזאת, קרוב ל-20,000 עובדים שרק כ-4,000 מהם נקלטו בענף.
שמוליק דניאל: אני מחזיק פה נתונים אחרונים שלנו, שמתייחסים לחודש נובמבר 2009; מבחינת ההיצע של דורשי עבודה בענף הבנייה שרשומים כיום בשירות התעסוקה, יש לנו קרוב ל-3,700 עובדים, אפילו קצת יותר מזה, כאשר 80% מתוכם, מתוך אותם 3,700 הם במקצועות הרטובים בענף הבנייה.
שמוליק דניאל: זאת אומרת, מעבר לקטע של ההכשרה שבוודאי מבורך וצריך לעשות אותו, על אחת כמה וכמה לאור מה שאמור לקרות בשנת 2012, צריך לקחת בחשבון את הנתון הזה, שיש דורשי עבודה במדינת ישראל שהם מוכשרים כבר בענפים האלה, במקצועות האלה, ובעצם יכולים להיות משולבים בענף הבנייה.
יעקב כץ: מה באמת התשובה, למה לא קולטים אותם?
יעקב כץ: יש לך פה 3,000.
יצחק גורביץ: מישהו אמר פעם שאחד מהשקרים הכי קשים, ואני לא מתייחס אישית, זה הסטטיסטיקה.
יצחק גורביץ: אם היו אותם 3,000 שמוכשרים בעבודות הללו, הענף היה קולט אותם מיד, כי אנחנו משלמים לעובדים זרים לפעמים עלות מעל 10,000 שקל פר עובד, אז ברור שהיינו קולטים אותם.
יעקב כץ: אז אתם צריכים להיפגש אחר כך, אתה מכיר אותו?
יצחק מויאל: זה לא מדויק.
שמוליק דניאל: מה לא מדויק?
שמוליק דניאל: אלה נתונים ש---
יצחק גורביץ: אם אנחנו מחשיבים את עצמנו כאנשים עם טיפה היגיון כלכלי, לא היינו משלמים מיליוני שקלים להכשיר אנשים כשיש לנו את זה מתחת לאף, אז כנראה שאין אותם בדיוק, או שאני אשתף אתכם בחוויות כשמגיעים לאתר עבודה ואז מבקשים מהמעסיק 'תן לי פתק שהייתי פה ואני לא מתאים ואז אני חוזר לשירות התעסוקה'.
יצחק גורביץ: אז כשמציגים את התמונה, צריכים להציג אותה באופן מלא ולא לומר דבר כזה, כי אחרת זה שם אותנו ללעג וזה לא נכון.
יצחק מויאל: אני רוצה להוסיף פה שכל הנושא של המיזם מתואם עם המנהל הכללי של שירות התעסוקה, אז אני לא יודע מאיפה הנתונים האלה.
יצחק מויאל: מר פרחי יודע על המיזם, אנחנו תיאמנו את זה איתו---
שמוליק דניאל: אין שום קשר בין נושא של הכשרה מקצועית, שאני ציינתי בדברים שלי שהוא מבורך וצריך לעשות את זה, לבין הנתונים שאני אומר.
יצחק מויאל: אבל הם לא במקצועות הבנייה.
יצחק מויאל: אנחנו יודעים נתונים אחרים, אני לא יודע מאיפה הם לוקחים את זה.
יעקב כץ: בואו נסכם, אתה רוצה והם רוצים וכולם רוצים, המציאות היא שאין לנו מספיק ידיים עובדות.
יעקב כץ: אני רוצה לשמוע ממר שפיגלר שיסביר, אולי כמו בחקלאות כדאי להביא לפה עוד 30,000 או 40,000 עובדים זרים כדי לפתור את הבעיה.
מאיר שפיגלר: היתה ישיבה עם מר מויאל בשבוע שעבר עם שר התעשייה, המסחר והתעסוקה.
מאיר שפיגלר: אני חושב שגם אתה היית והסוגיה הזאת הובאה לפתחו, הוא בין היתר הביא לישיבה גם את האנשים המקצועיים מטעם המשרד שלו, ביניהם מר שלום בן משה.
מאיר שפיגלר: אני רוצה לומר משהו אחד, היות והזכירו את השם שלו הרבה מאוד פעמים ככלל, והיושב ראש בפרט, אז היות ונכחתי בישיבה, ראוי לומר שהיה דין ודברים בינו לבין מר מויאל כאשר מר שלום בן משה נתן את משנתו, ואמר שהוא כן ניסה לעשות וכן ניסה לקדם וכן ניסה לדחוף את הדברים ולא לעכב אותם ולא לנסות לגרום להם שלא לצאת מן הכח אל הפועל, היתה אי הסכמה בין שני הצדדים לגבי מהות ומשמעות העשייה.
יעקב כץ: המציאות היא שקורסים במקצועות הרטובים שהיו צריכים להתבצע, שפותרים לך גם את הבעיה של העובדים הזרים, לא התבצעו והדברים נבדקים בתוצאות, לא בתיאוריות.
יעקב כץ: אנחנו צריכים שאנשים עכשיו שייצאו מחדר, עד שהדבר הזה נפתר, כדי לפתור את הבעיה אל"ף של אלה שכבר עובדים, שהם בטוב לבם ובחסדיהם הטובים מוציאים מכספם כסף שהיה אמור להיות משולם על ידי ממשלת ישראל, מר נתניהו ושר האוצר וכל החבורה האחרת וזה לא נעשה, ופשוט לא בפילוסופיה, במציאות.
יעקב כץ: איך עושים את זה מחר.
יעקב כץ: קח את מר שלום בן משה, את כל החבורה אליך למשרד, ותדאג שזה יהיה.
יעקב כץ: שאלה שעובדים, יהיה להם את השכר שהובטח להם, והקורסים הבאים שייפתחו.
יעקב כץ: על זה צריך תשובה.
מאיר שפיגלר: כבוד היושב ראש, הוא איננו כאן והיות ואני נכחתי באותה ישיבה, אני רוצה לומר מספר משפטים כאדם אובייקטיבי שישב בישיבה.
מאיר שפיגלר: אני יודע גם, וזה נכון, שהיתה הנחיה מפורשת של השר גם למר שלום בן משה ללכת ולהאיץ את התהליך ואם יש מהמורות, להביא אותם לפתחו כדי שהוא ייקח את הסיפור הזה וימצה אותו עד תום, כדי לא לעכב ולממש את העברות הכספים הנדרשות והאישורים, איזה הסכם שהיה אמור להיחתם עם משרד הביטחון, שזה יבוצע הלכה למעשה, לאלתר.
מאיר שפיגלר: זה רק בתור הערת אגב.
מאיר שפיגלר: מעבר לזה, באותה ישיבה גם אני ביקשתי את רשות הדיבור ודיברתי על הסוגיה של עובדים זרים.
מאיר שפיגלר: אגב, גם השר אמר את זה בצורה מפורשת שההחלטה הזאת היא לא נמצאת על שולחנו, היא גם לא נמצאת באחריותו, זו החלטת ממשלה וככל שהממשלה תקבל החלטה בנסיבות העניין, או כתוצאה משינוי מדיניות, כמובן שכולם יבצעו אותה.
מאיר שפיגלר: כרגע החלטת הממשלה מצמצמת את מספר העובדים הזרים ככלל, למעט בתחום הסיעוד.
מאיר שפיגלר: לענייננו, בתחום הבניין, ונכון אמר היושב ראש, זה יורד ל-5,000 ואחר כך ל-2,000 ואחר כך בעצם אמורים להיות מומחים בלבד.
מאיר שפיגלר: כל עוד לא תשתנה החלטת הממשלה, אז אנחנו כאן פועלים על פי החלטת הממשלה.
מאיר שפיגלר: לעניין הפלשתינאים, הבטחתי לכם ואני מקדם את זה ביחד עם ראש אגף מת"ש, לבצע חלוקה על בסיס קריטריונים רוחביים ושוויוניים מאל"ף עד ת"ו.
מאיר שפיגלר: אנחנו חושבים שזה יהיה מהר מאוד, גם זומנתם, הנציגים של התאחדות הקבלנים, לשבוע הבא ביום שני, אנחנו אמורים לבצע רוויזיה מלאה בכל הנושא של הקצאת ההיתרים בתחום הבניין, מהתחלה ועד הסוף.
מאיר שפיגלר: אני מקווה שהחלוקה תיתן מענה לפחות לשינויים שחלו ולא קיבלו את השינוי המיידי בהקצאות של ההיתרים כך שהחלוקה תהיה הרבה יותר תואמת את המציאות העכשווית ולא מה שהיה בעבר, ויכול מאוד להיות שזה גם יקל בצורה ניכרת, או לפחות בצורה חלקית, על הצרכים של שוק העבודה בתחום הבניין.
מאיר שפיגלר: כך שככל שזה נוגע אלינו, אנחנו משתדלים לעשות את הדברים מהר ככל שניתן, כמובן בכפוף להחלטות הממשלה, ולעזור, עוד פעם, ליחידות השונות, במקרה הזה אלה שמתעסקים בתחום הבניין, באמצעים שעומדים לרשותנו.
מאיר שפיגלר: עוד מלה אחת, אני חושב שהמספרים האלה ממש לא נכונים.
יעקב כץ: הוא אומר שאין 33,000.
מאיר שפיגלר: ממש לא.
מאיר שפיגלר: מה זה עובדים מחוץ לארץ?
מאיר שפיגלר: עובדים זרים?
מאיר שפיגלר: כמה יש?
מאיר שפיגלר: 33,000?
גלעד נתן: תקרא את הנתון בעמוד הבא, תראה שאלה נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שמתבססים על עובדים ש---
מאיר שפיגלר: בסדר, אז מה?
מאיר שפיגלר: אני יכול לחלוק על נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
גלעד נתן: בבקשה, והנה הנתונים של התאחדות הקבלנים שאומרת שיש 8,000.
מאיר שפיגלר: אתם אומרים שיש 33,000 עובדים זרים?
יעקב כץ: התאחדות הקבלנים אומרת 8,000.
יעקב כץ: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה אומרת 33,000.
יצחק מויאל: ההתאחדות אומרת 8,000.
מאיר שפיגלר: אני אומר שיש פחות.
מאיר שפיגלר: במקרה יש לי את הנתונים, המספרים האלה, לעניות דעתי, לא נכונים.
יעקב כץ: הלוואי ואתה צודק.
יעקב כץ: אנחנו גם לא מתים על כך שיגיעו עובדים מהרשות הפלשתינאית, אנחנו רוצים לראות פועלי בניין עם השם חסון, גרשוביץ ושפיגלר.
יצחק גורביץ: ההערה של עורך דין שפיגלר היא מאוד חשובה, כי הנתונים האלה מתפרסמים ונותנים את התחושה שיש שכבה מאושרת ועוד שכבה שנכנסת לעבודה ללא היתרים וכולי, ומה שמצוטט פה על ידי עורך דין שפיגלר זה נכון, אין את אותם אנשים ואין קבלן שמעסיק עובד לא חוקי, כי אחרת זה דין פלילי והוא מאבד את רישיונו ואז אתה תראה שהפער הוא הרבה יותר גדול.
גלעד נתן: לגבי הנתון הזה, דבר אחד; הנושא של עובדים בענף זה לא רק מי שעובד אצל קבלן בבניין, או קבלן מורשה, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מתייחסת לעובד שנכנס בבניין, ברח, ועכשיו עובד אצל קבלן שיפוצים.
גלעד נתן: הנושא שאני רציתי להעיר עליו בקצרה זה נושא שכבר ישיבה שנייה מפאת החשיבות של נושא העובדים הפשוטים, נדחה קמעה וזה הנושא של מהנדסים בענף.
גלעד נתן: יש חוסר בהכשרה של מהנדסים בענף ואנחנו נעמוד בעוד שנה, שנתיים, שלוש, כשתגיע לכאן התאחדות הקבלנים ותבקש מאיתנו הקצאה לאלף מהנדסי בניין זרים.
גלעד נתן: לפני שאנחנו מגיעים לשם, אני מבקש מהגורמים להתייחס לנושא הזה ולראות מה הם עושים כדי שבהתייחסות להכשרת מהנדסים בענף לא נבוא אחרי שכבר יש פה 10,000 עובדים זרים, אלא לפני זה.
יעקב כץ: אני רוצה לסכם את הישיבה.
יעקב כץ: אל"ף, אני מודה לכל הגורמים שטרחו והגיעו.
יעקב כץ: אחרי שדיברנו בשלילה על כל מי שלא הגיע, אז אתם בכפל וכפליים ופי שבעים ושבעה תודה שבאתם.
יעקב כץ: תהיו מוכנים לבוא עוד פעם כי אנחנו נעשה ישיבה עוקבת על הישיבה הזאת תוך שבועיים-שלושה כדי לראות לאן הגענו.
יעקב כץ: את הנתונים מסרנו.
יעקב כץ: מהוועדה אני אוציא אחר כך הודעה יותר מסודרת.
יעקב כץ: בדרך כלל יש לנו יותר חברי כנסת אנחנו מוציאים הודעה על דעת כולם, אבל כיוון שאם אני כאן, הכל כאן, ואם אני לא כאן, אף אחד לא כאן, כך אמר הלל הזקן.
יעקב כץ: לדאבוני הרב, אחרים לא ראו בעבודות הבנייה, אולי הם עסוקים בדברים אחרים.
יעקב כץ: על כל פנים אנחנו קוראים מהוועדה קודם כל בנושא הפיילוט, שהתחלנו בו, בקורסים, למשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה לחבור להתאחדות הקבלנים, להסתדרות, למשרד הביטחון ולגמור את החוזה הזה במהירות, כפי שאמר מפקדי לשעבר בסיירת, מר פואד בן אליעזר ולדאוג שכמה שיותר בוגרי צבא ושאינם בוגרי צבא, ישראלים, מכל המגזרים, יוכשרו גם לעבודות הרטובות, שמדינת ישראל כל כך זקוקה להם.
יעקב כץ: אנחנו משבחים את הקבלנים, את ההסתדרות, על העובדה שבימים קשים אלה נתתם דוגמה אישית והכנסתם ידכם לכיסכם ומשכתם כספים על מנת לעמוד בהבטחותיכם לפועלים שנכנסו לעבודה ואנחנו מבקשים שתמשיכו לעשות את זה.
יעקב כץ: אנחנו פה חברי הכנסת ואני פה מתחייב שאנחנו נעשה את כל המאמצים על מנת שהגורמים הנוספים יעמדו בהבטחותיהם, על מנת שהקורסים הבאים ייפתחו ועל מנת שנוכל בעבודת בניין ארץ ישראל, על מנת לקלוט את גלי העלייה הגדולים שיגיעו בעזרת ה' והגירעון שנוצר כתוצאה מכך שלא בנו מספיק בשנים האחרונות יצומצם וש נוכל לעמוד באתגרים שמדינת ישראל חפצה בהם.
יעקב כץ: אני מסיים את הישיבה.
יעקב כץ: תודה ואנחנו נקרא לכם פעם נוספת בשבועות הקרובים.
יעקב כץ: אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
יעקב כץ: במסגרת הוועדה הזאת, העלנו את בעיית המסתננים שמגיעים מגבול מצרים.
יעקב כץ: שבשנים האחרונות בשנת 2006 ובעיקר בשנים ,2007 2008 ו-2009, הלכה וגדלה.
יעקב כץ: היום מדובר על עשרות אלפים.
יעקב כץ: אין לנו מספרים מדויקים אבל לפי המספרים שקיבלנו בזמנו, ואני מניח שגם מה שקראנו בעקבות מסיורו של ראש הממשלה בגבול לפני מספר ימים, שהחדירות הולכות ומתמשכות, ולפעמים מגיעים למספר של מאות במספר ימים.
יעקב כץ: שמנו לעצמנו דגש מתוך דאגה למדינת ישראל שגבולה פרוץ.
יעקב כץ: קיבלנו כל מיני הסכמות והחלטות ואני אפילו הכנתי את חוק הגדר ויתכן שהוא היה אולי בגדר מאית לכך שהממשלה תמהר בהחלטותיה להקמת המכשול - הגדר בדרום כדי למנוע כניסה של מסתננים.
יעקב כץ: היו עשרות מאות של מסתננים והיום מאות אלפים ומחר אפילו יותר.
יעקב כץ: אני מודה לכל מי שטרח והגיע לישיבה הזאת, בקשתי את הישיבה היום מכמה סיבות.
יעקב כץ: האחת, בפעם האחרונה כשהיינו פה, סיכמנו יוסי אדלשטיין, שאנחנו נפעל שהחוק בבתי המלון יכובד, והייתי מאוד רוצה לדעת מה נעשה בתחום הזה.
יעקב כץ: האם באמת משטרת ישראל או מדינת ישראל פועלים ביד רמה, משום שבתי המלון שהם המעסיקים הגדולים והמהווים את מספר מקומות העבודה הגדולים ביותר שנלקחים מתושבי ערד, בין אם זה נעשה על פי החוק ובין אם זה נעשה כפי שנעשה באזור השפלה, היה צריך להחיל את החוק.
יעקב כץ: הייתי רוצה לשמוע דיווח, ולאחר מכן את נציג משרד הבטחון שיבהיר מה קצב ההתקדמות ומתי להערכתם, מבחינה תקציבית ממשלת ישראל ניגשת לעבודות המטה.
יעקב כץ: היינו רוצים לשמוע מאנשי המשרד לבטחון פנים אילו פעולות נעשות.
יעקב כץ: אנחנו שומעים בזמן האחרון על כל מיני מסתננים שגם נרצחים, גם רוצחים, יש לנו ידיעות שגם באילת וגם בערד שחלקם של המסתננים כבר עסוקים היום בהכנסת עובדים נוספים מגבול מצרים, כאשר הם מתאמים את השבייה או השחרור שלהם.
יעקב כץ: היינו רוצים בוועדה לקבל נתונים ותמונת מצב על כך, כמו למשל הרשתות האחרות שפועלות בנושא של עובדים.
יעקב כץ: היינו רוצים לשמוע באילו בעיות שירות בתי הסוהר נתקל בדרך המעצר שלהם, הארכת מעצרם והארכת השהייה שלהם.
יעקב כץ: תחילה יוסי אדלשטיין, מה נעשה מאז שדיברנו בפעם האחרונה, באופן מעשי, כדי למנוע את עבודתם של מסתננים מגבול מצרים בעבודות מזדמנות, שגוזלות עבודה של ישראלים.
יוסי אדלשטיין: מהישיבה האחרונה לא נעשה הרבה.
יוסי אדלשטיין: כרגע יש צוות, שאמור לבחון את כל ההליכים לגבי כל המסתננים שמגיעים למדינת ישראל ושנמצאים בשלב זה או באיזה סטאטוס של ברי הגנה ולא ניתן להרחיק אותם.
יוסי אדלשטיין: הם נתון עובדתי והם נמצאים כאן בארץ ולא ניתן להרחיקם, הם חיים פה וחלק מהתהליך הזה מתרחש בעיקר באילת ואזור ים המלח בעבודה בבתי המלון.
יעקב כץ: יש מושג כמה מקומות עבודה הם תפסו, למי הם תפסו את מקום העבודה?
יוסי אדלשטיין: ראיתי השבוע מסמך, אני חושב שהוא של יושב ראש התאחדות בתי המלון, שהעביר פניה לגבי מצוקת כוח אדם של בתי המלון.
יוסי אדלשטיין: כיום מועסקים בבתי המלון באילת כ- 1,500 מסתננים, ובאזור מלונות ים המלח להערכתי כ- 400 או 500 מסתננים.
יעקב כץ: זה בניגוד לחוק?
יוסי אדלשטיין: זה בניגוד לחוק, והם שוהים בלתי חוקיים.
יעקב כץ: איזה חוק אוסר על בתי המלון להעסיק אותם?
יעקב כץ: מכוח איזה חוק אנחנו יכולים מחר לאסור על בתי המלון להעסיק אותם?
יעקב כץ: או מאיזה כוח חוק אפשר לעצור אותם או את המעסיק?
יעקב כץ: על יסוד מה אתה יכול לבוא לבתי המלון ולקנוס אותם?
יעקב כץ: מה אומר החוק?
יוסי אדלשטיין: החוק אומר שמותר להעסיק בעל רישיון עבודה.
יוסי אדלשטיין: בעל רישיון עבודה אותו מותר להעסיק ולמעסיק צריך להיות היתר ההעסקה.
יוסי אדלשטיין: אלו שני התנאים הבסיסים להעסקת נתין זר.
יוסי אדלשטיין: להם כרגע אין היתר להעסיק ואין לעובדים רישיון.
יעקב כץ: לפני כ- 4 חודשים העלנו את הנושא הזה, למה זה לא נפתר עד היום?
יוסי אדלשטיין: אמנם זה לא תרוץ, אבל כפי שאתה יודע לא היה מנהל לרשות והוא נבחר לפני כשלושה שבועות, אמנון בן עמי.
יוסי אדלשטיין: הוא בתקופה הקצרה מאז שהוא הגיע מינה צוות כדי לשבת על המדוכה ולבחון מה עושים עם המסתננים שנמצאים כאן בארץ.
יעקב כץ: בבתי המלון באזור השפלה, כן מחילים את החוק?
יוסי אדלשטיין: אנחנו כרגע לא מחילים את החוק לגבי אף אחד.
יעקב כץ: בעצם בתי המלון עוברים היום על החוק, בריש גלי ואין מי שעוצר אותם.
יעקב כץ: עובד בבית מלון יכול להעביר דואר אלקטרוני, יכול להעביר מסרונים בטלפון, הוא יכול להעביר הודעות לחברים שלו ולהגיד הנה מעסיקים אותנו, ויכול להיות שכתוצאה מכך שמקבלי המסרונים ידעו שעוצרים אותם ואין להם תעסוקה זה ימנע את הגל הבא.
יוסי אדלשטיין: זה נכון וזו אחת הסוגיות בחשיבה של צוות העבודה.
יוסי אדלשטיין: מניעה של הכנסה כספית יכולה להוות טריגר לצמצום התופעה.
יוסי אדלשטיין: מצד שני אנחנו נמצאים בדילמה - הם פה בארץ והם בסופו של דבר צריכים לאכול.
יוסי אדלשטיין: הצוות הזה יצטרך לבחון מה עושים, או שהמדינה תחליט לתת להם לאכול שלוש ארוחות ביום, או שהמדינה תחליט לתת להם אישורי עבודה כאלה ואחרים, עם מגבלות לפי תחומי העבודה שהמדינה זקוקה להם, או שנתעלם מזה והם ילכו לגנוב.
יוסי אדלשטיין: על פי החוקים, המדינה לא אוכפת כרגע.
יעקב כץ: אבל לפי חוקי המדינה, אסור לבית מלון להעסיק עובד כזה.
יעקב כץ: על איזה חוק הוא עובר, מה התשלום ומה הקנס?
יוסי אדלשטיין: הוא עובר על חוק ההעסקה של שוהה בלתי חוקי.
יעקב כץ: באיזה קנס בית המלון נקנס אם הוא נתפס?
יוסי אדלשטיין: על כל עובד הקנס הבסיסי הוא 5,000 שקל לפי הסעיף הראשון, אם איני טועה.
יעקב כץ: יש אפשרות לקחת לו את הרישיון היה ורואים שהוא עובר על החוק הזה?
יוסי אדלשטיין: אני לא יודע.
יעקב כץ: אתה לא בקי בחוק.
יעקב כץ: יש כאן נציגים ממשרד המשפטים שיכולים לענות לנו?
יוסי אדלשטיין: לא לוקחים, זו עבירה מנהלית ולא לוקחים רישיון עסק בגלל הדברים האלה.
יוסי אדלשטיין: ישנן כל מיני הצעות שנדנו בוועדת שרים עם שר המשפטים ושר האוצר, להחמיר, לקחת רישיונות של עסקים שמעסיקים שוהים בלתי חוקיים, אבל כרגע זה לא על הפרק.
יוסי אדלשטיין: הצוות הזה ימליץ למנהל הכללי על רעיונות ועל דרכי הטיפול בכל נושא הסודנים והאריתריאיים.
יעקב כץ: אתה יכול לומר לנו תוך כמה זמן?
יעקב כץ: בינתיים אנחנו שומעים שבאזור ערד הם תופסים מקומות עבודה של ישראלים.
יוסי אדלשטיין: אני ראיתי את המסמך ולפי מה שמציגים בתי המלון יש להם חוסר מעבר ל- 1,500 שהם מעסיקים כבר, הם צריכים עוד עובדים ואין להם ידיים עובדות והמחסור הוא באילת בעיקר, באזור ים המלח ה- 500 נותנים את הפתרון המתאים.
חיים שימן: זה באילת, כי בפעם האחרונה שדיברנו היו בים המלח בסביבות 250, 300 עובדים שהם שוהים בלתי חוקיים.
יוסי אדלשטיין: אני יודע שיש שם בסביבות ה- 400 ,אם איני טועה.
יוסי אדלשטיין: ה- 400 היה לפי המיפוי האחרון שעשינו וזה היה לפני כמה חודשים.
יעקב כץ: אנחנו צריכים לדאוג שכל עוד החוק אומר שמי שנמצא ועובד במקום שאסור לו לעבוד, בתי המלון צריכים לשמור על החוק.
יעקב כץ: מי יודע כמה מסתננים עברו בגלל שלא מחילים את החוק?
יעקב כץ: אנחנו נפגשים מחר עם בן עמי ואני רוצה לדעת, אבל הנקודה הזאת של לתחום את הזמן, הפקת לקחים, באחריות מי נושא?
יעקב כץ: כרגע מי נושא באחריות שהדבר הזה ייעשה?
יוסי אדלשטיין: לא צריך לחוקק חוק חדש.
יוסי אדלשטיין: החוק קיים וצריך להחליט מה עושים עם האוכלוסייה הזאת.
יוסי אדלשטיין: אם מישהו רוצה לאכוף את החוק ממחר, אם המנהל הכללי ימליץ לשר והשר יחליט לאכוף את החוק - נאכוף את החוק.
יעקב כץ: "אם בארזים נפלה שלהבת מה יגידו אזובי הקיר?
יעקב כץ: " מה אפשר לדרוש מהאחרים?
גלעד נתן: כבר משנת 2007, אמרו אנחנו לא נאכוף את זה כי אנחנו לא רוצים עכשיו לפתור את הבעיה.
גלעד נתן: אנחנו לא רוצים לגרש אותם, אנחנו לא רוצים להכיל אותם, ועד שלא יחליטו, ואומר יוסי אדלשטיין תהייה החלטה וברגע שתהייה החלטה זה יכול להשתנות.