GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמי עטיה: אני אתן הקדמה קצרה, ברשותך, כדי שקצת יבינו את התהליך.
עמי עטיה: אחרי שהצבא תופס את האנשים, אני לא יודע מה רמת השימוע וכמה זמן הוא אורך.
עמי עטיה: אחרי כך הם עוברים לאיזשהו בסיס שנמצא ליד קציעות.
עמי עטיה: בבסיס הזה נמצאים מתשאלים.
עמי עטיה: יש יחידת תשאול למשרד הפנים, לרשות שמחולקת היום לכמה יחידות.
עמי עטיה: אחת היחידות היא יחידת תשאול כאשר כל התפקיד של אותם האנשים בבסיס הקיים הוא לעשות את התשאול הראשוני.
עמי עטיה: אחרי כן האיש עובר לקציעות ושם הוא עובר את כל תהליך הקליטה של אסיר.
עמי עטיה: לאחר מכן הוא עובר לממונה ביקורת גבולות ועובר עוד שימוע וזה שימוע עומק.
עמי עטיה: לאחר מכן מתקבלת החלטה.
עמי עטיה: עם הסודנים והאריתראים המדיניות היא מאוד ברורה והם מקבלים אשרת שהייה בלבד.
עמי עטיה: מי שלא יודע, אשרה א/5 זה הליך מדורג, אבל אשרה 2/א/5 היא אשרה שהומצאה לטובת אותם אנשים שהגיעו מהגבול ואין לנו איך להעביר אותם למדינות מוצאם, אריתריאה וסודן.
עמי עטיה: אלה שתי המדינות העיקריות שאנחנו לא יכולים להחזיר אליהן אנשים.
עמי עטיה: שמעתי בסיור שיחידת עוז לא מבצעת את תפקידה, אבל אנחנו לא קובעים מדיניות אלא מבצעים אותה.
עמי עטיה: כל מי שנמצא באשרה ס/2/א/5, הוא הוכרז כסודני או אריתראי, על ידי הרשויות.
עמי עטיה: צריך לומר את הדברים האלה חד משמעית.
יעקב כץ: גם חוף השנהב.
עמי עטיה: לא.
עמי עטיה: ממש לא.
עמי עטיה: כל מערב אפריקה, כל מדינה באפריקה, יש לנו הסכם הסגרה ובמידה והאיש לא עונה על הקריטריונים של יחידת ה-RSD שהיא עוד יחידה במשרד הפנים שמה-1 ביולי החליפה את נציבות האו"ם לפליטים, זאת אותה יחידה שמבצעת תשאול, כך שבמידה שהאיש מחוף השנהב מבקש איזשהו מעמד של פליט, בפרק זמן מסוים מודיעים ----
יעקב כץ: כמה הושבו לחוף השנהב?
אריה ביבי: מה אתם עושים עם אדם שאתם תופסים והוא אומר שאין לו תעודה?
אריה ביבי: איך אתה קורא לו?
עמי עטיה: כרגע אני קורא לו פלוני אלמוני, אבל אני מביא אותו אלי ליחידה ומבצע לו קודם כל ביומטרי, אחרי כן אני עושה את התשאול הראשוני עם מתורגמן כפי שצריך לעשות.
עמי עטיה: בסופו של דבר אני יודע מי הוא ומה הוא ואז אני מטפל בו.
עמי עטיה: אם הוא מחוף השנהב, לחוף השנהב כבר החזרנו, לניגריה החזרנו, לכל מערב אפריקה החזרנו.
עמי עטיה: הבעיה היחידה, וכמו שאמר חבר הכנסת זה לא רק בערד אלא זה גם באילת – אני מדבר כרגע על הדרום – גם באשדוד, גם באשקלון וגם בעיירות הפיתוח, היא עם סודנים ואריתראים שאין החלטה מדינית לגביהם.
דוד אזולאי: למה אי אפשר להחזיר לאריתריאה?
עמי עטיה: אני חושב שהיה צריך להיות כאן נציג משרד החוץ.
עמי עטיה: אני חושב שהיה צריך להיות כאן
עמי עטיה: גם נציג מה-RSD ונציג של ממונה ביקורת גבולות מטעם משרד הפנים.
עמי עטיה: אני יודע, אבל לא בסמכותי לענות על השאלה.
דוד אזולאי: לגבי אותם עובדים, אחרי שעשיתם את כל התשאול, מה יצא מהתשאול?
דוד אזולאי: אתה שולח אותו עם אותו אישור ביד וזהו.
עמי עטיה: מי שנותן לו את האישור הזה בכלא זה ממונה ביקורת.
דוד אזולאי: ממה הוא יחיה?
עמי עטיה: שוב אני אומר שמדובר במדיניות.
עמי עטיה: מצד אחד אתה נותן לו את האשרה ואתה אומר לו שזאת אשרת שהייה בלבד.
עמי עטיה: עשינו אכיפה בים המלח ולא אמרנו לבתי המלון שאסור להם להעסיק את האנשים כי ממה הם יחיו?
דוד אזולאי: כלומר, אלה שנמצאים עם אותו אישור עליו אתה מדבר, בעצם יש לו אישור שהייה אבל לא אישור עבודה.
עמי עטיה: נכון.
דוד אזולאי: והוא עובד לא חוקי באותו בית מלון.
עמי עטיה: אמת, אבל בפועל מדינת ישראל יודעת על כך.
יעקב כץ: בפועל מדינת ישראל מחזיקה עבודתם של מאות ואלפים שגרים בערד או באילת.
עמי עטיה: לצורך העניין, כאשר אחי משתחרר מצה"ל ורוצה לעבוד בעבודה מועדפת בים המלח, אין לו מקום עבודה.
פניה קירשנבאום: אנחנו נמצאים בעיר ערד ואנחנו מדברים על המדיניות שגם אליה אני אתייחס.
פניה קירשנבאום: אם אני נמצאת כאן, אני תוהה ושואלת את עצמי שאלות מעבר למה שראינו.
פניה קירשנבאום: ראינו את מערכת החינוך, וראינו פגיעה במערכת החינוך בעיר ערד, ואנחנו יודעים את כל הבעייתיות של ערי פיתוח ופריפריה, כך שכאשר נופל נטל כזה, אנחנו יודעים לאן הוא מוביל.
פניה קירשנבאום: עדיין לא דיברנו על הביטחון האישי של התושבים בעיר ערד.
פניה קירשנבאום: השאלה שאני רוצה לשאול את נציג המשטרה היא מה רמת הפשיעה בעיר מאז הגיעו לכאן המסתננים/פליטים/מחפשי עבודה, עוד לא הגדרנו אותם.
פניה קירשנבאום: מה קורה לגבי האלימות במשפחה?
פניה קירשנבאום: איך זה מתבטא בביטחון האישי של תושבי העיר ערד?
פניה קירשנבאום: בכלל, לאן זה מוביל את העיר?
פניה קירשנבאום: אני אשמח לשמוע תשובות על השאלות האלה.
פניה קירשנבאום: אני רוצה להציע לוועדה, ואני מבקשת שנאשר את זה ונעביר את זה כהחלטה שלנו, שנדרוש מראש הממשלה להקים ועדה מיוחדת בתיאום עם עיריית ערד, אבל בעיקר עם ועדת הפנים, ולהחליט על פינוי מדורג של האנשים האלה.
פניה קירשנבאום: אני מציעה שייבדקו כל הנסיבות.
דוד אזולאי: תרשי לי, אני אקטע את דבריך.
דוד אזולאי: הנושא הזה לא עומד על סדר היום.
דוד אזולאי: הנושא היחיד שעומד על סדר היום הוא הצעת החוק שהונחה בפנינו וזה הדיון השני שאנחנו מקיימים בנושא הזה.
דוד אזולאי: הנושא שאת מעלה שווה דיון ואני לא מקל ראש בבקשתך, אבל לא הייתי רוצה כרגע לערב מין בשאינו מינו.
פניה קירשנבאום: בסדר.
פניה קירשנבאום: נתייחס בסיור הזה לנושא החקיקה, אבל אני גם מעלה ומבקשת ממך לקיים דיון בוועדה על הנושא של המשך הטיפול בבעיה הזאת.
דוד אזולאי: אדוני נציג המשטרה.
דוד אזולאי: אנחנו סיירנו כאן היום ושאלתי בין היתר אם יש חיכוכים בין האוכלוסייה המקומית לבין אוכלוסיית הזרים.
דוד אזולאי: אני מבקש לדעת ממך האם יש לכם רישום של תלונות שמגיעות מתושבי המקום כלפי האוכלוסייה הזאת או בעיות פנימיות בתוך האוכלוסייה שמגיעות לטיפולכם.
דוד אזולאי: תתייחס גם לנושא הפשיעה, אלכוהול, סמים וכולי.
נציג המשטרה: נתונים מדויקים אני לא יכול לתת לך.
דוד אזולאי: זה הדבר הכי חשוב.
דוד אזולאי: לכן אתה כאן.
נציג המשטרה: אני יכול לומר לך שהפשיעה נובעת בעיקר מעבירות במשפחה, דבר שמאוד נפוץ כאן.
נציג המשטרה: עבירות בין האוכלוסייה המקומית לבין העובדים הזרים למיניהם, אין הרבה כאלה.
נציג המשטרה: עבירות במשפחה, אנחנו רואים פגיעה בילדים בתוך הבתים.
נציג המשטרה: כלומר, הם משאירים אותם בבית והולכים לעבוד, דבר שקורה פעמים רבות.
נציג המשטרה: הם שותים.
נציג המשטרה: הם נמצאים במרכז המסחרי אבל הם לא מציקים לאוכלוסייה.
נציג המשטרה: אין לנו הרבה תלונות מאוכלוסייה מקומית לגבי אותם זרים.
פניה קירשנבאום: עד כמה זה פוגע בבילוי התושבים המקומיים ובהסתובבות ברחובות?
פניה קירשנבאום: עד כמה זה פוגע בהרגשת הביטחון האישי שלהם בעיר?
נציג המשטרה: לדעתי ברמה גבוהה כי אנחנו מקבלים הרבה טלפונים, הודעות של אזרחים תמימים שאפילו לא מזדהים אלא מדווחים על קבוצה שיושבת במרכז המסחרי או בכל שכונה אחרת ושותה.
נציג המשטרה: בינם לבין עצמם יש עבירות של אלימות ואנחנו נתקלים במקרים כאלה אחרי שהם שותים, אבל בינם לבין האוכלוסייה המקומית, הייתה קטטה אחת עם עולים מחבר העמים.
נציג המשטרה: כמו שאמרתי, עיקר העבירות הן שכרות, התעללות בחסרי ישע.
מירי רגב: היו גם פרסומים על אונס.
נציג המשטרה: זה היה אבא.
נציג המשטרה: אלימות במשפחה בין בני הזוג, זה דבר שקורה.
פניה קירשנבאום: אתה תושב המקום?
קריאה: ממושב סמוך.
פניה קירשנבאום: אני רוצה לשאול את תושבי המקום, אלה שיש להם ילדים, האם הם יכולים לתת לילדים שלהם להסתובב ברחובות אחרי שעה 8 בערב ולהרגיש בטוחים.
קריאה: התשובה – כן.
גדעון בר-לב: תרשו לי להתערב, מאחר שאני תושב המקום ואני מסתובב כאן כל ערב.
גדעון בר-לב: בחוץ אין שום בעיה להסתובב בעיר ערד, לא בבוקר, לא בצהרים ולא בערב.
גדעון בר-לב: הבעיה שאת העלית לגבי האונס, זה היה בתוך המשפחה שלהם.
גדעון בר-לב: אלה בדיוק הבעיות שאורן סיפר עליהם ומחלקת הרווחה עוסקת בהן.
גדעון בר-לב: אלימות בתוך המשפחה, בין הילדים ובין בני הזוג, אבל אין אלימות ברחוב ולא כלפי תושבי העיר.
נציג המשטרה: האלימות, אם היא קיימת, היא בינם לבין עצמם.
דוד אזולאי: יש לכם נתונים לגבי כמה תיקים נפתחו?
דוד אזולאי: מה אתם עושים אתם?
דוד אזולאי: הוגשה תלונה, באתם, ראיתם סכסוך בין שניים כאלה, מה אתם עושים?
חמד עמאר: כמה תלונות יש לכם בתוך המשפחה?
נציג המשטרה: אני יכול לבדוק.
נציג המשטרה: אני צריך לפנות למרכז החקירות.
מירי רגב: אני מברכת את היושב ראש על הסיור ואת העיר המארחת שסייעה לקיום הסיור הזה.
מירי רגב: כמו שאמר היושב ראש, זה הדיון השני.
מירי רגב: הנושא של המסתננים הוא נושא מטריד משום שהוא בעצם מאיים על עצם היותנו מדינה יהודית ומדינת ישראל שאנחנו צריכים לשמור עליה מבחינה דמוגרפית.
מירי רגב: בוודאי אנחנו כיהודים, אין לנו שום בעיה עם כל סוגיית הפליטים אבל צריך לעשות הפרדה מאוד ברורה בין מסתננים לבין פליטים.
מירי רגב: כל מי שמסתנן, צריך לחזור לארץ מוצאו.
מירי רגב: כל מי שהוא פליט, ייקלט במדינת ישראל ולא בחצר האחורית של מדינת ישראל.
מירי רגב: הוא ייקלט בכל מדינת ישראל, בכל מקום, ולא רק במקומות שהם החצר האחורית של מדינת ישראל.
מירי רגב: בכל מקום בארץ ייקלטו אותם פליטים כפי שנכון וראוי שאנחנו נעשה.
מירי רגב: מצד שני, יש כאן הרבה מאוד אנשים שמגיעים למדינת ישראל כדי לחפש עבודה, כדי שתהיה להם תעסוקה והם לא שייכים לקטיגוריית הפליטים.
מירי רגב: אין מדינה בעולם שאפשר להגיע אליה ברגל אבל מאפריקה עד לארץ ישראל אפשר להגיע ברגל.
מירי רגב: מעבר לכך שבוודאי שהגדר הייתה צריכה להתחיל להיבנות אתמול – ובעניין הזה אנחנו צריכים ללחוץ על ראש הממשלה – אנחנו צריכים להעביר את הצעת החוק הזאת כמה שיותר מהר.
מירי רגב: כל מי שמסתנן, אין לו מקום בארץ.
מירי רגב: כל מי שפליט, ייקלט אבל ייקלט בכל מקום בארץ.
מירי רגב: ראש העיר, בעניין האלימות, אני חייבת לומר לך שהנושא הזה עלה בתודעה שלי על ידי אנשי ערד, על ידי משה אדרי, אנשיו ואחריו שגרמו לכך שאני אעלה הצעה לסדר.
מירי רגב: הם באו עם כל אותם פרסומים, גם בעיתונות המקומית וגם בעיתונות הארצית ודיברו על הבעיות והפחדים שיש לאנשים להסתובב בעיר.
מירי רגב: מעבר לזה, אני גם בדקתי עם אנשים נוספים ושאלתי אותם התחושה של האנשים היא תחושה של חוסר ביטחון.
מירי רגב: זה לא הנושא שאנחנו מדברים בו כרגע, כפי שאמר היושב ראש, אלא אנחנו מדברים על הצעת החוק, אבל אני כן יכולה להעיד, גם משיחות שלי עם ראש עיריית אילת שם הסתובבתי, שהתחושה היא תחושה קשה ובעניין הזה צריך לטפל.
דוד אזולאי: אני רוצה לשאול את נציג הזרים שנמצא כאן מה מעמדו כאן ואיך קבעו את מעמדו.
נציג הזרים: (דבריו מתורגמים מאנגלית לעברית).
נציג הזרים: המעמד שלי עדיין לא נקבע.
נציג הזרים: אני הגעתי לכאן ממצרים, שם קיבלתי תעודת פליט.
מירי רגב: אם הוא קיבל תעודת פליט במצרים, למה הוא לא נשאר במצרים?
נציג הזרים: משם היו מחזירים אותי לסודן.
יעקב כץ: במצרים נמצאים 3 מיליון סודנים.
דוד אזולאי: האם כל הקבוצה שנמצאת בערד, כולם עובדים?
דוד אזולאי: אלה שלא עובדים, איך הם חיים וממה הם חיים?
נציג הזרים: 135 אנשים עובדים.
נציג הזרים: אלה שלא עובדים, אלה לרוב נשים שנשארות בבית או שבמקרה שהבעל לא מוצא עבודה, הוא נשאר בבית והאישה יוצאת לעבוד.
דוד אזולאי: מה המשכורת של אלה שעובדים בבתי המלון?
נציג הזרים: זה תלוי בעבודה.
נציג הזרים: יש כאלה שמשתכרים 2,000 שקלים ויש כאלה שמשתכרים 2,500 שקלים.
מירי רגב: בתי המלון מצאו כוח אדם זול.
דוד אזולאי: האם יש בעיות מיוחדות שהיית רוצה להציף כאן ולהעלות אותן?
דוד אזולאי: מה הבעיות של הקהילה כאן?
נציג הזרים: אחת הבעיות היא שאומרים שאנחנו מסוכנים לציבור ואני רוצה לתקן את הטעות הזאת.
נציג הזרים: אנשים שוכרים דירות ומנתקים להם את המים ואת החשמל.
דוד אזולאי: אם הם לא משלמים, ודאי שינתקו אותם.
נציג הזרים: לא רק כאשר לא משלמים אלא גם כאשר משלמים.
דוד אזולאי: מתי אתה חושב לחזור לארץ מוצאך?
נציג הזרים: כאשר יתייצב שם המצב.
נציג הזרים: אני מקווה לחזור ברגע שבסודן יתייצב המצב והיא תהיה בטוחה.
נציג הזרים: יש שם מקרי רצח רבים שמתרחשים שם.
יעקב כץ: כמה סודנים ואריתראים נמצאים במצרים?
נציג הזרים: אני לא יכול לתת את המספר.
יעקב כץ: אם אני אומר שמדובר במיליונים, זה נכון?
יעקב כץ: אגב, האם הם נוצרים או מוסלמים?
נציג הזרים: גם וגם.
יעקב כץ: אם אנחנו אומרים שבמצרים נמצאים מיליון או שני מיליון סודנים, אתה רוצה לומר שבגלל שמצרים מחזירה את האנשים האלה, אנחנו יכולים לצפות לכך שמספר האנשים הזה יגיע לכאן?
נציג הזרים: הבעיה היא בין מצרים לסודן.
חמד עמאר: אדוני היושב ראש, אני רוצה לברך אותך ואת יושב ראש הוועדה לבעיית העובדים הזרים על הסיור.
חמד עמאר: אני רוצה לברך את ראש העיר הממונה על האירוח.
חמד עמאר: אני הייתי בסיור בגבול המצרי ואמרתי למפקד האוגדה שם, אחרי שראיתי את הגבול, שחקלאי אצלנו שומר על הבקר שלו יותר טוב מאשר מדינת ישראל שומרת על הגבול שלה עם מצרים.
חמד עמאר: אני אומר לך את זה בביטחון כי אני ראיתי את המקום.
חמד עמאר: אין קושי לעבור את הגבול ואתה עושה זאת בקלות.
חמד עמאר: חשוב מאוד להפריד בין פליטים לבין מהגרי עבודה וההפרדה צריכה להיות מהתחלת העבודה של צה"ל ומי שאחראי על התחקיר.
חמד עמאר: צריכה להיות הפרדה ברורה.
חמד עמאר: יותר ממיליון אנשים מחכים לעבור לכאן.
חמד עמאר: 1,350 אנשים עברו עד עכשיו, ואנחנו באמצע חודש פברואר.
חמד עמאר: בקצב הזה, כל שנתיים יש לנו עיר כמו ערד עם מהגרים.
חמד עמאר: אנחנו כמדינת ישראל צריכים לתת את הטיפול.
חמד עמאר: אנחנו צריכים להפריד ולדעת שזה מהגר עבודה, אותו צריך להחזיר כמה שיותר מהר ואילו זה פליט, אותו צריך לקחת ולתת לו טיפול טוב כי אנחנו מדינה שיודעת לטפל בפליטים וצריכה לטפל בפליטים ולתת להם את השירות הכי טוב ולשמור עליהם.
חמד עמאר: את ההפרדה הברורה הזאת צריך לעשות.
חמד עמאר: דיברנו על צה"ל.
חמד עמאר: אני הייתי בדרום וקיבלתי נתונים אחרים לגמרי.
חמד עמאר: הסבירו לי שיש מסתננים VIP ומסתננים רגילים והסבירו לי מה זה מסתנן VIP.
חמד עמאר: מסתנן VIP הוא מסתנן שיש לו כבר משפחה כאן ואותו בדואי שיושב בסיני מתקשר לאותו בדואי שיושב בנגב, הם מתאמים ביניהם.
חמד עמאר: לוקחים מאותו אדם שיושב כאן 2,000 דולר, הבדואי מהנגב מקבל את המסתנן ומסיע אותו עד למשפחתו שנמצאת כאן.
חמד עמאר: את הנתונים האלה קיבלתי מהאוגדונר ואני בטוח שהוא דובר אמת.
חמד עמאר: אני הייתי בבתי המלון בים המלח וקיבלתי תלונות.
חמד עמאר: דיברתי עם עובדים בדואים במקום.
חמד עמאר: כמו שחייל שמשתחרר מצה"ל ומחפש עבודה, גם הבדואים סובלים עכשיו כי הם לא יכולים למצוא עבודה במקום.
חמד עמאר: אני הייתי עכשיו בבית מלון בים המלח ואני אומר לכם שכל העובדים שם הם סודנים.
יעקב כץ: או אריתראים.
מירי רגב: לבתי המלון יש כוח עבודה זול.
חמד עמאר: אדוני היושב ראש, אנחנו מדברים על אנשים שעובדים ומקבלים משכורת רעב.
חמד עמאר: אני לא יודע איך הם משלמים את שכר הדירה.
גדעון בר-לב: בתי המלון משלמים.
גדעון בר-לב: הסכום שציין נציג הזרים זה הסכום שהם מקבלים אחרי שניכו להם את שכר הדירה.
חמד עמאר: תארו לעצמכם עובד שיוצא לעבודה כדי להתפרנס, נופל בבית המלון היכן שהוא עובד, שובר רגל והופך לנכה מאה אחוזים.
חמד עמאר: על מי הוא נופל?
חמד עמאר: הוא נופל על מדינת ישראל.
חמד עמאר: בסופו של דבר זה ייפול עלינו.
חמד עמאר: אנחנו כוועדת פנים, גם החוק שאנחנו מריצים עכשיו שהוא חשוב מאוד, צריכים לתת פתרון גם לנושא הזה ולדעת איך לפתור את הבעיה הזאת של אנשים שעובדים שם ואיך באמת לצמצם את התופעה הזאת.
חמד עמאר: קצין המשטרה, אני מתפלא על כך שאין לו נתונים מדויקים, אבל אני רוצה לומר לכם שאלימות בתוך המשפחה בסופו של דבר תצא לאלימות ברחוב.
חמד עמאר: אם הוא אומר לי שיש קבוצות שיושבות ושותות, אחרי שהן ישתכרו, אנחנו יודעים מהי השפעת האלכוהול, אנחנו יודעים איך תפרוץ האלימות.
חמד עמאר: אני אומר לכם שבסופו של דבר החבורה שיושבת ושותה, היא תשתכר והיא תעשה איזשהו דבר.
חמד עמאר: האלימות הזאת תהיה גם כלפי התושבים.
גדעון בר-לב: הבעיה של השתייה היא לא מוגבלת לאוכלוסייה הזאת.
גדעון בר-לב: הבעיה של השתייה היא בעיה שפושה באוכלוסייה הוותיקה והפחות ותיקה במדינת ישראל הרבה יותר מאשר אצלם.
חמד עמאר: אנחנו עכשיו דנים בנושא מסוים ולא דנים בשתיית התושבים.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שאני חבר הכנסת היחיד כאן שחבר בשתי הוועדות, גם בוועדת הפנים והגנת הסביבה וגם בועדה לבעיית העובדים הזרים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נמצאים בישיבה בעיר ערד וצריך להסתכל בשני מעגלים על הבעיה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: יש כאן מעגל כללי כאשר באה הממשלה ואמרה בצורה נחרצת שהולכים לבניית גדר וזה צריך להיעשות באופן המהיר ביותר.
כרמל שאמה-הכהן: הדבר הזה מורכב גם מבחינת ההשקעה וגם מבחינת הביצוע והתכנון.
כרמל שאמה-הכהן: זאת לא גדר כפי שאנחנו מכירים.
כרמל שאמה-הכהן: החקיקה שאדוני היושב ראש מוביל בוועדה לגבי החמרת הענישה, אין ספק שגם היא תעשה את שלה.
כרמל שאמה-הכהן: הבעיה הגדולה היא שברגע שנכנסים לארץ, חלוקת הנטל היא לא שוויונית.
כרמל שאמה-הכהן: אם חלוקת הנטל הייתה שוויונית ואותם אנשים שזקוקים לעזרה או בסך הכל מחפשים את פרנסתם, מחפשים רווחה, ואני יכול להבין אותם ואין להם כוונות רעות, אבל מדינת ישראל עדיין לא מספיק גדולה ולא מספיק חזקה כדי לפתור את הבעיות של אפריקה, ושנית, אלה שנכנסים לישראל, אנחנו מחויבים – כמו שראינו – לפתוח בפניהם את בתי הספר שלנו, לפתוח בפניהם את שירותי הרווחה שלנו כי כולנו בני אדם.
כרמל שאמה-הכהן: לפני שאנחנו ישראלים, אנחנו בני אדם וגם הם בני אדם.
כרמל שאמה-הכהן: העיוות הזה שהם נמצאים רק בדרום תל אביב, בערד, באילת, זאת בושה וחרפה.
כרמל שאמה-הכהן: זה עיוות, זה חוסר פרופורציה, זה מראה דווקא על אותן אוכלוסיות שכביכול מזדהות אתם, שזאת הזדהות ללא מחיר.
יעקב כץ: אולי ראש הממשלה יעביר אותם ליהודה ושומרון.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו רוצים רוב יהודי ביהודה ושומרון.
כרמל שאמה-הכהן: אני שומע ואני גם רואה את דעת הקהל, ובתל אביב זה הכי מורגש, אני קורא את העיתונות המקומית, אני רואה את אנשי צפון העיר כאשר הם חיים בשיא הנוחות, בתוך המזגנים, והם שואלים איך מדברים כנגד התופעה הזאת, ואילו אנשי דרום העיר והשכונות צועקים הצילו.
כרמל שאמה-הכהן: אם באמת הייתי רואה את אותה פרופורציה בבתי הספר, שימוש במבני ציבור, התחככות בחיי היום יום כאשר היא פרוסה על פני כל העיר תל אביב, על כל ערי הדרום ועל ערי הצפון, הייתי אומר שמדינת ישראל באמת עושה כאן משהו יפה, מפנימה את המחיר באופן אמיתי וזה המחיר.
כרמל שאמה-הכהן: כאן יש העמסה של בעיה שהיא גדולה על המדינה על החלק היותר חלש של המדינה.
כרמל שאמה-הכהן: ערד היא לא מהערים החזקות שלנו.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו צריכים לסייע לה ולא להעמיס עליה.
כרמל שאמה-הכהן: כך אני רואה את הבעיה.
כרמל שאמה-הכהן: עם כל הצער שבדבר לא נוכל להיות כאן יפי נפש.
כרמל שאמה-הכהן: את הבעיה הזאת צריך לפתור כי אחרת לא ישאירו לנו ברירה אלא להיות באמת "אכזריים".
דוד אזולאי: אני נותן את רשות הדיבור לחבר המועצה המקומית שלא מתמודד בבחירות הקרובות.
אריה קליימן: ברוכים הבאים יושבי הראש וחברי הכנסת של הוועדה המשותפת.
אריה קליימן: ערד לא יכולה לקבוע מתי והיכן תוקם הגדר, אבל אנחנו צריכים לקחת בחשבון שיש לנו עוד שתי בעיות קשות באזור.
אריה קליימן: הבעיה האחת היא הבעיה של הפזורה הבדואית, שזה לא נושא הדיון עכשיו אבל זה משפיע קשה מאוד על מה שקורה בערד.
אריה קליימן: הבעיה השנייה היא מה שקורה אחרי הסיור שראיתם ואי אפשר במקביל לכל קיצוצי התקציבים שמושתים עלינו גם להטיל מעמסה כזאת כבדה על ערד.
אריה קליימן: יש לזה השפעה גדולה מאוד ואני אתן דוגמה קטנה.
אריה קליימן: רוצים להעביר את בסיסי צה"ל לדרום וכאשר התחילו לדבר אתנו לפני כמה שבועות, בחנוכת השכונה הצבאית בעומר, היו שם כמה אנשים, ביניהם אני, ששאלו למה לא ערד.
אריה קליימן: התשובה הראשונית הייתה ציון הנושא שהיום עומד על סדר היום.
אריה קליימן: אמרו שלא יכולים להביא את הילדים והמשפחות שלהם למקום וכולי.
אריה קליימן: בנוסף לכל הדברים שקורים, זה יוצר בעיה תדמיתית מאוד קשה לערב ובזה חייבים לטפל.
דוד אזולאי: אנשי האגודה לזכויות האזרח, אנחנו יושבים בוועדה בחדר הממוזג ולא תמיד אנחנו מסכימים, אבל כאן ראינו דברים שהייתי בכל זאת רוצה לשמוע את התייחסותכם לנושא הזה.
עודד פלר: אני אומר לאדוני יותר מזה.
עודד פלר: אני מבקר בערד הרבה פעמים והדברים קרובים ללבי ואני מכיר אותם.
עודד פלר: אין לנו בכלל מחלוקת עם אף אחד על הצורך לשמור על הגבולות.
עודד פלר: ישראל רשאית, זכאית וצריכה לשמור על הגבולות, אבל יחד עם זאת אני רוצה להחזיר אותנו לקונטקט בו אנחנו עוסקים והוא הצעת החוק למניעת הסתננות.
עודד פלר: עורך דין מלכיאל בלס, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה שהציג את הצעת החוק בתחילת הדיון הקודם, הסביר לוועדה את הצעת החוק.
עודד פלר: הוא אמר שאם אנחנו רואים שאין היבט ביטחוני על אדם שנכנס לכאן, החוק הזה לא יחול עליו אלא אפשר לטפל בו לפי החוק הרגיל, חוק הכניסה לישראל.
עודד פלר: החוק הזה, החוק למניעת הסתננות, עוסק בענישה, הוא עוסק במעצרים של מי שמהווה סיכון, ולכן גם אם הוא יעבור, זה לא פותר שום דבר ממה שראינו כאן היום והוא בכלל לא קשור לעניין כי לא נטען שיש כאן איזשהו היבט ביטחוני שנוגע אל מישהו מהאנשים שנמצא כאן.
יעקב כץ: יכול להיות שצריך להוסיף את הסעיף שמדובר רק על פליטים ולא רק על מסתננים.
מירי רגב: יש הבדל בין מסתננים לבין פליטים.
עודד פלר: הצעת החוק למניעת הסתננות, גם אם היא תעבור, גם אם יש מסתנן שהוא לא פליט, לא תחול עליו משום שהצעת החוק עוסקת רק בהיבט הביטחוני.
יעקב כץ: למה התנועה לזכויות אזרח לא נוסעת למצרים ומארגנת מטוסים שיגיעו לכאן בדרך יותר מסודרת?
יעקב כץ: אפשר לנסוע למצרים, להעלות אותם על מטוסי ג'מבו ולהביא אותם לכאן.
יעקב כץ: למה אתם לא מרחמים עליהם ומובילים אותם במדבר?
יעקב כץ: תביאו מיליון אנשים בדרך הזאת.
יעקב כץ: איפה הרחמנות שלכם?
יעקב כץ: איפה הדאגה שלכם?
יעקב כץ: איפה הלב הטוב שלכם?
יעקב כץ: שלח את השליחים שלך למצרים, תעלה אותם על מטוסים ותביא אותם לכאן.
יעקב כץ: נממן את זה בכמה מיליארדי שקלים.
יעקב כץ: נביא לכאן מיליון פליטים.
יעקב כץ: למה לא? תהיה ישר, תהיה אמיתי.
עודד פלר: אנחנו מדברים על מי שנמצא כאן.
עודד פלר: הצעת החוק למניעת הסתננות לא תמנע שום דבר ביחס למי שעניינו הוא לא עניין ביטחוני, גם אם הוא נכנס לכאן לצורך עבודה והוא לא פליט.
עודד פלר: הצעת החוק לא תפתור את זה.
דוד אזולאי: אנחנו נגדיר בחוק מי פליט ומי מסתנן.
עודד פלר: בהחלט.
מירי רגב: חייבים לעשות את זה.
עודד פלר: אני מזכיר לוועדה שממשלת ישראל הקימה לפני למעלה משנה וחצי, לפני כמעט שנתיים, ועדה בין משרדית בראשותו של מר יעקב גנות, מי ששימש בזמנו ראש רשות האוכלוסין וההגירה, שהייתה אמורה לתת הצעה לפתרון כולל שיתייחס לכניסה של האנשים, להיבט ההגירה, להיבט הביטחוני, לעניינים של תעסוקה, לעניינים של בריאות, לעניינים של רווחה.
עודד פלר: הוועדה הייתה אמורה לדון בזה והודיעו לבג"ץ כמה וכמה פעמים שהם יושבים על המדוכה כדי לפתור את הכיסוי הגיאוגרפי.
עודד פלר: הוועדה הזאת, ברגע שמר גנות עבר למשרד התחבורה בקיץ האחרון, התפזרה ולא קיבלה כל החלטה לגבי שום דבר.
עודד פלר: אנחנו מגיעים היום לערד, שומעים כאן סיפורים דומים לאלה ששמעו לפני כמה וכמה חודשים, ואין כל פתרון כולל.
עודד פלר: צריך לקבל החלטה לגבי כל הנושאים כולם ויחד עם זאת אפשר להתייחס גם להיבטים ביטחוניים ככל שיש כאלה.
דוד אזולאי: אני רוצה להודות לבעל האכסניה, אדוני ראש העיר.
גדעון בר-לב: אני מבקש לומר משפט.
גדעון בר-לב: אני אומר כרגע את דעתי האישית ולא את דעת העירייה.
גדעון בר-לב: אני תומך תמיכה לא מסויגת בגדר לאורך הגבול הדרומי, גדר שתמנע הסתננות בלתי חוקית למדינה.
גדעון בר-לב: לא יעלה על הדעת שהמדינה תאבד את עצמה לדעת במצבים האלה.
גדעון בר-לב: יחד עם זאת, פליטים שהגיעו לישראל ואין אפשרות להחזיר אותם לארצות מוצאם, אין ברירה למדינת ישראל אלא לטפל בהם, אבל – וכאן אני מתייחס למה שאמר חבר הכנסת כרמל שאמה, וזה היה גם הנימוק שהעלינו בנושא גדרה-חדרה – צריך לעשות את זה במידתיות.
גדעון בר-לב: לא יעלה על הדעת שיטילו את המעמסה על מספר רשויות בפריפריה, אילת וערד במקרה הזה, אלא יש לחלק את הבעיה באופן מידתי על כל מדינת ישראל.
גדעון בר-לב: כאמור, אני בעד גדר הפרדה, אני בעד פיזור ופתרון הבעיה באופן מידתי ברחבי המדינה.
גדעון בר-לב: יחד עם זאת, מה שעשינו ב-2003-2004, מי שזוכר, הייתה אז בעיה גדולה מאוד במדינת ישראל עם מהגרי עבודה, ואז נקטנו בהליך – ואני אומר זאת בתפקידי הקודם כמנכ"ל משרד הפנים – שאת מי שאפשר להחזיר לארצות מוצאו, הוחזר, ומי שאי אפשר להחזיר, נתנו לו פתרון מקומי.
גדעון בר-לב: אי אפשר שאנחנו נחזור לבעיה שהייתה טרום 2003.
דוד אזולאי: רבותיי, אני רוצה קודם כל להודות לראש העיר המארח, לחברי המועצה והעירייה, למנהלי המחלקות שאירחו אותנו.
דוד אזולאי: יישר כוח לכם.
דוד אזולאי: אני רוצה להודות לחברי הכנסת שזה היום הפנוי שלהם אבל הם הקדישו מזמנם והגיעו לכאן.
דוד אזולאי: חברי הכנסת שבאו היום, במקום ללכת לעניינים הפוליטיים שלהם – וזה היום היחיד שאנחנו עוסקים בעניינים הפוליטיים שלנו – מצאו לנכון להשתתף כאן בישיבה והיו כאן שמונה חברי כנסת, דבר שמעיד על חשיבות הנושא.
דוד אזולאי: באופן אישי אני מודה לכל אחד מחברי הכנסת שמצא את הזמן לבוא לכאן ולהשתתף בדיון.
דוד אזולאי: אני מודה לצוות של הוועדה, ליועץ המשפטי, למנהלת הוועדה, לעוזרי, לנציג מרכז המחקר והמידע של הכנסת, לאנשי הפרוטוקולים שהגיעו לכאן.
דוד אזולאי: בסופו של דבר אני חוזר ומדגיש שזה דיון שני בהצעת חוק ממשלתית, חוק המסתננים.
דוד אזולאי: אני מציע שמכאן אנחנו נפנה קריאה לממשלת ישראל כדי שתפעל לוויסות הזרים ולקביעת מכסה של פליטים וזאת עוד בטרם הקמת הגדר.
דוד אזולאי: הנושא של הקמת הגדר, היא לא תוקם לא ביום ולא ביומיים.
דוד אזולאי: כאשר אנחנו מדברים על פליטים, כאן אין ויכוח ובדיון שהתנהל כאן כולם מסכימים שלגבי הפליטים חייב להימצא פתרון מערכתי של מדינת ישראל וכאן לא מדובר בוועדה אלא בממשלת ישראל.
דוד אזולאי: מדינת ישראל צריכה לקבוע את המכסה ואת הנורמה וצריכה גם להגדיר את ההבדל בין פליט לבין מסתנן.
דוד אזולאי: אגב, הזמנו לכאן את נציגי בתי המלון כי ידעתי על התופעה שקיימת, אבל הם העדיפו לא לבוא כי הם ידעו שכאן הם יישאלו שאלות קשות.
דוד אזולאי: בעניין הזה אנחנו נפנה למשרד התעשייה ונבקש את התייחסותו לעניין.
דוד אזולאי: לא יכול להיות שאנשים שחדרו למדינת ישראל בצורה בלתי חוקית מאפשרים לבעלי העסקים להעסיק אותם במחירי עבדות ואחר כך, כאשר אותו מסתנן או אותו פועל או אותו עובד זר שמגיע למדינת ישראל, אם יקרה לו משהו, בסופו של דבר הוא ייפול על גבו של משלם המסים.
דוד אזולאי: גם בעניין הזה נפנה למשרד התעשייה ונבקש הבהרות בנושא.
דוד אזולאי: דבר אחרון בו כולנו תמימי דעים ואין חילוקי דעות הוא קריאה לראש הממשלה.
דוד אזולאי: אנחנו קוראים לו לפעול לאלתר להקמת גדר שתחצה את הגבול ותמנע מעבר בלתי חוקי של כל אותם אנשים שמצאו כאן מקלט.
דוד אזולאי: אני חושב שבזה אין בינינו ויכוח ואנחנו נוכל להעביר בשם חברי הוועדה מכתב לראש הממשלה.
יעקב כץ: בשם שתי הוועדות.
דוד אזולאי: בשם כל חברי הוועדה בשתי הוועדות.
דוד אזולאי: אני חושב שהנושא הזה הוא חוצה קווים ואין ויכוח בינינו.
דוד אזולאי: מי שראה את הדברים, אני חושב שכולנו השכלנו היום כאשר באנו לסיור וראינו את הדברים בשטח, ואין לי שום ספק שהדיונים בוועדה במסגרת אותה הצעת חוק יקבלו גוון אחר לגמרי.
דוד אזולאי: שוב, אני מודה לכם.
גדעון בר-לב: אני מבקש לומר מילה אחת.
גדעון בר-לב: בשם תושבי ערד אני רוצה להודות לכל חברי הכנסת ולכל האורחים שבאו להיות בצל קורתנו, גם לדון בנושא שהוא בעל חשיבות לאומית וגם חשיבות מקומית.
גדעון בר-לב: אני מזמין אתכם לבוא לערד גם בנסיבות אחרות.
דוד אזולאי: לאלה שמתמודדים בבחירות, אני רוצה לאחל הצלחה לכולם.
דוד אזולאי: שיהיו לכם בחירות הוגנות וטובות.
יעקב כץ: אני רוצה להודות לכם על שהגעתם.
יעקב כץ: קודם כל אני רוצה לאחל לעיר אילת תיבנה ותיכונן שתפרח ותגדל כשושנה ושיהיו בה מאות אלפי אנשים ושלכל אדם בעולם יהיה חשק להגיע לאילת.
יעקב כץ: אבל היום אנחנו מעבר לברכה רציתי לייחד את נושא הישיבה ליום שאחרי.
יעקב כץ: בתקשורת מפרסמים פרסומת שאומרת שלפי החוק לאדם אסור להעסיק עובדים זרים אלא אם כן יש להם רישיון עבודה.
יעקב כץ: אם הוא אכן מעסיקם הוא מסתכן בקנס גדול.
יעקב כץ: מדובר במעסיק, יכול להיות בעל בית מלון שמעסיק עובדים שלא כחוק בבתי המלון אם זה באזור תל אביב או במתחמים אחרים בארץ.
יעקב כץ: יוסי אתה וודאי שומע גם כן פרסום ברדיו.