GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קריאה: כלומר לפי הנתונים נכון לכרגע, אם המספר יוכפל אנחנו מדברים על סביבות 12,000, 13,000 בשנה.
קריאה: אם המספר אכן כפי שאנחנו אומרים כרגע, אפילו במהלך חמש שש שנים יכנסו רק 12,000 – 15,000 בשנה אנחנו מדברים על 100,000 מסתננים שיש במדינת ישראל.
קריאה: רוב המסתננים מגיעים, לפי הנתונים שקיבלנו, חלקם הגדול לשפלה לעיר מטרופלין ראשי תל אביב, אני אומר מטרופולין ראשי כי הם יכולים לזלוג עד לקריית מלאכי בדרום, ראשון לציון ונתניה בצפון ואולי יותר.
קריאה: עיקרם ורובם מתמקמים בדרום תל אביב.
קריאה: עשינו סיור של הוועדה במקום, בשכונת שפירא, נווה שאנן ועד שכונת התקווה.
קריאה: בדרום הארץ רובם מרוכז באילת.
קריאה: אתמול התקשר אלי ראש עיריית אילת, כולו מבוהל ואמר "אני קורא לעיר שלי סודנביץ'" הוא אמר "זו לא אילת יותר", העיר הפכה סודן ויש בעיר היום אלפים רבים, אני לא יכול למנות אותם ומידי חודש מתווספים עוד מאות ועוד אלפים.
קריאה: העיר איבדה מצביונה, מיהדותה, מייחודה, ממהותה ומיעודה והופכת להיות סודנית או אריתריאית ועל כל המשתמע מכך.
קריאה: בסיור שערכנו בתל אביב ישבתי ליד ראש העיר רון חולדאי, הוא איש ליברל ואיש טוב ואיש שעושה מאמצים רבים כדי לתמוך.
קריאה: ראינו שם ילדים.
קריאה: אני לא מדבר על הטיפול שלנו כיהודים שצריכים ונוהגים לטפל בהם באהבה ובחיבה, לא רק בצורה הנדרשת כי עד היום אין שום גוף שמטפל, אין שום תכנית כוללת, וזה נזרק באופן מעשי גם על פרנסי הער אילת, על פרנסי העיר ערד שגם שם יש קרוב ל- 1000 ועל פרנסי העיר במטרופולין שהיא הקולטת הגדולה.
קריאה: אין תקצוב מיוחד, אין שום גוף ייעודי שמונה על ידי ממשלת ישראל שתפקידו להתמודד עם הבעיה.
קריאה: קודם כל עם אלה שנמצאים כאן ושלא לדבר על כך שבפועל, למרות שדובר על מכשול ועל גדר או על תכנית לעצירת הכניסה, לא נעשה בפועל דבר.
קריאה: גם נציג ראש הממשלה אמר בפעם הקודמת שהוא לא יודע להגיד מתי בפועל יתחילו לבצע את המהלך בדרום קודם כל לסור מרע, אני לא מתכוון לאנשים אלא לעובדה שהגבול פרוץ.
קריאה: שום מדינה נורמאלית לא צריכה לאפשר לעבור בפרהסיה על החוק מידי יום, מידי שעה.
קריאה: כל חיילי צבא ההגנה לישראל מקטן ועד גדול עסוקים מבוקר עד ערב "בקליטת העלייה", כמו שנאמר לנו על ידי הרמ"ט.
קריאה: צריך להגיד שמספר של 12,000 עד 15,000 איש בשנה זהה למספר העולים למדינת ישראל.
קריאה: מדינת ישראל נמצאת במצב קשה מאוד של העלייה מחירי הדירות והעלייה זו אחת מהסיבות.
קריאה: אמר שר השיכון שבתהליך התכנית שלנו לבנייה בשנים 2011 ו- 2012 ובשיווק הקרקעות, לא נכנס לנתון הזה המספר של 12,000 עד 15,000 מסתננים שהם שווים לתפוסת כ- 5,000 עד 6,000 בתים.
קריאה: כפי שאמר ראש המטה הכללי בוועדת חוץ ובטחון האחרונה שהוא השתתף בה, הוא אמר שהבעיה הלאומית מספר אחת של מדינת ישראל היא זאת.
קריאה: אני רק אוסיף על מה שהוא אמר, זה לא יהודה ושומרון, מבחינתי כמי שחפץ שיהודה ושומרון יישארו בידינו, במקומות האלה לדעתי יש כבר 650,000 עד 700,000 יהודים, זה הולך לגדול משנה לשנה.
קריאה: לדעתי גם ירושלים וגם יהודה ושומרון לפי הקצב והגדילה יהפכו ליהודיות.
קריאה: אני גם חרד היום לארץ ישראל, למדינת ישראל מבלי להתייחס כרגע להיותנו יהודים, ערבים, רחמנים בני רחמנים.
קריאה: זו שאלה אחרת לחלוטין, איך מדינת ישראל וראש ממשלתה צריכים לדון בעסק הזה, בעסק האנושי שנוצר לנו ומונח בפתחנו.
קריאה: איך אנחנו צריכים לנהוג בהם היום כשהם פה.
קריאה: לשם כך נקראת לכאן אדוני סגן השר.
קריאה: מאחר ופורסמו כל מיני פרסומים כולל ציטוט שאמר ראש המטה הכללי בוועדת חוץ ובטחון.
קריאה: מבחינת מדינת ישראל, כשאנחנו מדברים על פליטים על פי הגדרתה של מדינת ישראל את הפליטים ולא איך שהאו"ם מגדיר כמי שאינו בר שיבה או בר חזרה, אני מתייחס להגדרת פליט במדינת ישראל לפי מה נאמר לי על ידי נציג המרכז המחקר והמידע של הכנסת גלעד נתן, הם פחות מ- 1% או כפי שאמר ראש המטה הכללי 5%.
קריאה: שאר האנשים מוגדרים במקרים שלנו כמסתננים, כמהגרי עבודה ומחפשי מקום להתגורר בו.
קריאה: השאלה מה צריכה מדינת ישראל לעשות מעבר לעיסוק בסור מרע, איך היא צריכה להתמודד עם הנושא של הכניסה כמעט חופשית מהדרום שמתרחשת מדי שעה, מדי יום, מדי חודש, בתופעה המאיימת על המצב הדמוגרפי וגם על מצבה העתידי של מדינת ישראל.
קריאה: אוסיף נתון אחד שכיהודי הוא מאוד מציק לי, כשמדינת ישראל שולחת שגרירים, אתה היית שגריר ואתה מכיר את זה, היא שולחת אנשים מטעמה לחוץ לארץ היא תעשה את כל המאמצים למקם אותם ואת ילדיהם בבתי ספר יהודיים כדי למזער את סכנת ההתבוללות.
קריאה: בתל אביב, ואני לא יודע מה המצב באילת, אבל מאחר ומדובר בילדים רבים, ישנם שני בתי ספר, ואני אצטט את דבריה של האחראית על החינוך בעיריית תל אביב "שני בתי ספר נכבשו על ידי מהגרי עבודה".
קריאה: זאת אומרת שבשנת הלימודים הבאה יהיה בבית הספר רוגוזין רוב של מהגרי עבודה, בבית ספר ירדן בשנת הלימודים יהיה, וכבר עכשיו בכיתות הנמוכות יש רוב מוחלט, ובשנת הלימודים הבאה למעלה מ- 50% של ילדי מהגרי עבודה" .
קריאה: אמר לי רון חולדאי ראש עיריית תל אביב, מאחר ואנשי הדרום מתלוננים על כך לכן היום מפזרים את ילדי מהגרי העבודה בכל בתי הספר.
קריאה: מעבר לעובדה שהם שהשתלטו, לוקחים אותם ומפזרים אותם.
קריאה: כלומר בתי הספר הופכים להיות בתי ספר לא יהודיים אלא בתי ספר של גויים ויהודים יחד.
קריאה: רבים מאזרחי ישראל, יהודים חילוניים ובעיקר הספרדים המסורתיים, שאומרים "אני אדם לא שומר מצוות במובן הקלאסי, אבל רוצה לחנך את ילדיי בבית ספר יהודי ולא בבית ספר מתבולל.
קריאה: לא עם גויים, אני לא רוצה שמחר הילדים שלי יינשאו לגויים".
קריאה: אני יודע שבמערכת החינוך ממלכתי דתי נערכים לקליטת רבים רבים, כי לפי קצב הכניסה כרגע, ואם אני מעריך נכון שאם יש היום כ- 30,000 ו- 25,000 מוכרים ותוך שש שנים גם בקליטה נוספת של רק 15,000 מסתננים אנחנו מדברים על 100,000.
קריאה: ובתוך עשור נגיע ל -200,000 אז בתי הספר בתל אביב כולם יהיו בתי ספר מעורבים יהודים ושאינם יהודיים.
קריאה: יהודים שאינם חובשי כיפה ושאינם מוגדרים דתיים קלאסיים עדיין רוצים לחנך את ילדיהם בבתי ספר יהודיים ושלא יתחתנו עם גוי או גויה.
קריאה: אמר לי רון חולדאי שזו המציאות ותל אביב הופכת להיות עיר של לא יהודים.
קריאה: רק עכשיו חגגנו לתל אביב 100 שנים כעיר היהודית הראשונה.
קריאה: המדינה חייבת לחשוב במושגים של עשור ושני עשורים קדימה, אז נחגוג את העיר האריתריאית הראשונה הגדולה ביותר בתבל.
קריאה: בעניין הזה ביקשנו ממך אדוני סגן השר להגיע לכאן ולומר, האם יש, בהנחה שההנחה שלי היא הנחה נכונה, שמבחינת ההגדרה של פליטים מדובר על אחוז קטן, לדבריו של ראש המטה הכללי ושל רוב האנשים, גם כשהאו"ם אומר שהם לא ברי השבה, האם למדינת ישראל יש מדיניות חוץ והאם היא שוקלת או בודקת או אומרת מה עושים עם האנשים שנכנסו למדינת ישראל באופן לא לגיטימי?
דניאל אילון: תודה ליושב ראש הוועדה, ידידי חבר הכנסת יעקב כץ, כצ'לה, שמכיר היטב את גבול הדרום ואת שבילי הדרום עוד מימיו בסיירת שקד, והוא מבין בדיוק את המצב בשטח.
דניאל אילון: המדיניות של הממשלה במקרה הזה היא מאוד מאוד ברורה.
דניאל אילון: אנחנו מצווים לדעתי לפעול קודם כל בהתאם למסורת היהודית ובעיקר לפעול היום על פי אמות מידה של מדינות נאורות, של מדינות ששייכות למשפחת העמים ושחתומות על אמנות שמטפלות בדיוק בדברים האלה של פליטים, של שב"חים – שוהים בלתי חוקים, של מסתננים, של מחפשי עבודה וכל האנשים העקורים בעולם.
דניאל אילון: העניין הזה שאנחנו יודעים שהתגבר אחרי מלחמת העולם השנייה יצר מנגנונים בין לאומיים שגם אנחנו מחויבים להם, גם למנגנונים עצמם וגם למדיניות שהמנגנונים האלה מכתיבים ומידי פעם משתנים.
דניאל אילון: ראשית אני מבקש לומר כנקודת הנחה בסיסית אני מקבל את כל מה שיושב ראש הוועדה הזאת אמר.
דניאל אילון: נושא המסתננים מהדרום הוא בעיה לאומית, היא בעיה לאומית למדינת ישראל שיכולה להגיע גם לבעיה אסטרטגית אם המסתננים ימשיכו להגיע בקצב הולך וגובר כמו שאנחנו רואים כאן.
דניאל אילון: הבעיה הזאת היא קודם כל בעיה בטחונית, מעבר לכך היא בעיה חברתית כמו שציינת, וגם בעיה כלכלית.
דניאל אילון: כל מדינה היא כמובן סוברנית וחייבת להגן על עצמה מפני ייבוא של בעיות או של אלימות, או של בצורת, או של רעב, או שהפוגרומים במדינות אחרות שלא יהוו גורם ייבוא למדינה שלה.
דניאל אילון: לכן קודם לכן, ומאחר ומדובר בבעיה לאומית הבעיה דורשת פתרון מערכתי.
דניאל אילון: פתרון מערכתי הוא קודם כל למנוע.
דניאל אילון: לדעתי, אנחנו כמדינה הדבר הראשון שאנחנו חייבים להעניק לעצמנו ולאזרחנו זו ההגנה שהגבולות לא יהיו פרוצים.
דניאל אילון: כלומר שאף אחד שלא צריך להיכנס לא יכנס, ואם הוא נכנס שייבדק לפני שהוא נכנס ואם אפשר להחזיר אותו אז להחזיר אותו.
דניאל אילון: זה הנושא באופן כללי ואחזור ואומר שהאחריות היא אחריות כוללת של כל משרדי הממשלה באשר הם.
דניאל אילון: יש כאן את כל ההיבטים: היבטים של מדיניות פנים, היבטים של בטחון פנים, היבטים של משטרה, היבטים של משרד הבטחון, היבטים של משרד החוץ, היבטים של משרד העבודה וכל דבר ודבר.
דניאל אילון: זה שזה נופל כברירת מחדל על כתפי פרנסי הערים זה דבר חמור שצריך להפסיק אותו.
דניאל אילון: איך אנחנו מטפלים בבעיה?
דניאל אילון: – אני אמרתי שהבעיה דורשת טיפול כולל.
דניאל אילון: ברשותך היושב ראש אני אתייחס לזווית הצרה של משרד החוץ.
דניאל אילון: בצדק באים למשרד החוץ ואומרים "תבדקו איך אתם יכולים באמצעות האמנות", ישראל חתומה על האמנות כי הן אמורות להגן גם עליה, איך אתם מונעים את המשך התופעה הזאת".
דניאל אילון: אנחנו ראשית חתומים ואנחנו פועלים.
דניאל אילון: נמצא כאן השגריר מיכאל נתן בבלי, שגריר בכיר ומכובד שהוא נציג - UNHCR נציבות הפליטים שיושב כאן בארץ.
דניאל אילון: נציבות הפליטים למעשה גם אחרי הפליטים וגם אחרי פעילות הממשלה.
דניאל אילון: כל עוד שמדינות כמו אריתריאה וסודן מוגדרות על ידי UNHCR כמדינות שהן לא ברות השבה בגלל שאם אתה מחזיר את הפליט אליהן או שהוא סובל ממצוקה א' או מעונש ב' או מכל דבר אחר.
דניאל אילון: אנחנו חייבים כל דבר כזה להעביר דרכם.
דניאל אילון: אנחנו משרד החוץ - - -
יעקב כץ: ברור שבהרבה מקרים הם באים דרך מצרים, הם שהו במצרים מספר שנים והם מגיעים למצב שלכל אחד יש 2,500 דולר.
יעקב כץ: היה אצלי השגריר מאריתריאה והראה לי את תנאי המגורים שלהם שם, לאף אחד אין שם כסף בסכום של לשלם 2,500 דולר לאדם כדי לחצות את הגבול, וגם אם זה 1,000 או 1,500 דולר.
יעקב כץ: אולי מיכאל נתן בבלי חולק על הסכומים, אבל אני מדבר על סכומים גבוהים מאוד גם לאדם ישראלי, אחרי שהם שוהים שנים רבות במצרים, מצרים היא בעצם בגדר המסייעת ושדרכה הם מגיעים אלינו.
דניאל אילון: ראשית אני רוצה לומר שברמה הבין לאומית כללית אנחנו עובדים מול UNHCR, דרך אגב זה לא רק שה- UNHCR בודק את זה, אלא יש גם בסטייט דיפרטמנט מחלקה מיוחדת שמטפלת בפליטים וגם היא עוקבת ומכינה דוח שנתי איזה מדינות ממלאות אחרי הקריטריונים הבינלאומיים ומי לא, וגם בלונדון ובמדינות נוספות.
דניאל אילון: זו הרמה האוניברסאלית בה אנחנו פועלים ומידי פעם אנחנו מנסים לבדוק אם יש שינוי בסטאטוס וזה יכול לאפשר לנו פעילות של גירוש והחזרה.
דניאל אילון: דבר נוסף, אנחנו פועלים ופעלנו מול מדינות נוספות שהן קולטות פליטים כדי לראות אם יש איזה סיכוי להעביר אותם מכאן למדינות נוספות.
דניאל אילון: על הדבר הזה אני רוצה לומר חד וחלק, בל נשלה את עצמנו, אף מדינה לא תקבל אותם.
דניאל אילון: לכל מדינה יש מספיק את הצרות שלה עם הפליטים שלה.
דניאל אילון: לכן אנחנו יורדים כאן לרזולוציה היותר קטנה, היותר נמוכה או היותר מחודדת.
דניאל אילון: אנחנו מגיעים לנושא הגבול עם מצרים, מאחר וציינת נכון שרוב רובם של הפליטים היום, אני חושב שהמספרים שלנו במשרד החוץ, ואני מניח שאנחנו מקבלים אותם מאותו מקור, אני לא הייתי מעודכן עד הסוף על ידך, אבל הם גם כ- 25,000 - - -
יעקב כץ: אלו המספרים שקיבלתי ממרכז המחקר והמידע של הכנסת וממשרד הפנים, אלו המספרים הידועים.
דניאל אילון: ממה שאני יודע, מתוך אותה קבוצה רק כ- 300 הוכרו כפליטים ועברו את כל התבחינים.
דניאל אילון: כלומר, כל האחרים נמצאים כאן למעשה כשוהים בלתי חוקיים, אבל השאלה הבלתי חוקית שלהם כאן מוסדרת באמצעות האמנות הבינלאומיות והם דורשים טיפול מיוחד.
דניאל אילון: ברגע שיהיה שינוי סטאטוס לגביהם, כרגע אני לא רואה שזה קורה לא באריתריאה ולא בסודן, אנחנו יכולים להחזיר אותם לשם בלי שום בעיות, אבל כרגע אנחנו לא יכולים.
דניאל אילון: כעת אנחנו יורדים לנושא של מצרים – הפתרון ברור לכל, לחסום את הגבול עם מצרים.
דניאל אילון: אני חושב שכדאי לחסום את הגבול הזה גם בגלל בעיות אחרות, בטחוניות בעיקר - - -
יעקב כץ: היה מי שאומר שהיה צריך לדבר איתם, אולי נתחיל למה הם מאפשרים את זה, ושיפסיקו את המעבר.
יעקב כץ: מדובר על מדינות שיש בינהן קשרים דיפלומטיים.
דניאל אילון: כאן אדוני היושב ראש אני רוצה לומר שאני לא יכול להגיד שהמצרים לא משתפים פעולה, אני לא יכול להגיד את זה.
דניאל אילון: נהפוך הוא.
דניאל אילון: יש איתם פורום קבוע שנפגש מספר פעמים בשנה ברמה של קישור בין הצבאות, יחידת הקישור הצבאית, בכל פעם אנחנו מעלים את זה בצורה הברורה ביותר.
דניאל אילון: אומר גם מעבר לכך, גם בדרגים המדיניים אנחנו העלנו את זה וזה הגיע עד לרמה של הנשיא מובראק.
דניאל אילון: אנחנו חיכנו לתשובות מהם, גם הם בדקו את עצמם.
דניאל אילון: אני רוצה להגיד כאן ככלל, המצרים מעוניינים לשתף איתנו פעולה והם משתפים איתנו פעולה ככל שידם משגת.
דניאל אילון: אפשר לשאול מה זה ידם משגת או לא.
יעקב כץ: כמו בהברחות בעזה.
דניאל אילון: אני אומר שיש כאן עוד מאמר מוסגר, למשל הם טוענים דבר שאולי מבחינתם נשמע לגיטימי "כדי לאכוף בצורה אפקטיבית אנחנו רוצים תוספות של כוח צבאי" כאן לישראל יש הרבה מה לומר בכפוף למה שנאמר בנספח מ"ג של הסכמי קיימפ דיויד לגבי פירוז סיני וכדומה.
דניאל אילון: כלומר העניין הזה מורכב.
דניאל אילון: בשורה התחתונה - - -
יעקב כץ: ברשותך אני אבקש להוסיף עוד נתון אחד , למרכז המחקר והמידע של הכנסת יש אולי הערכה שונה, אבל כישבנו עם צבא ההגנה לישראל, ראש הרמ"ט חזר ואמר את גם זה פה, חייבים ללכת בנושא הזה לחומרה, גם אם גלעד נתן חושב שמדובר רק במאות אלפים או רק ב- 100,000 או 150,000, הצבא מעריך היום שעומדים מיליון אנשים שרוצים להיכנס למדינת ישראל.
יעקב כץ: זו ההערכה של צבא ההגנה לישראל שקיבלנו אותה.
יעקב כץ: אני לוקח את דבריו של צבא ההגנה לישראל, וגם אם הצבא בנושא הזה מגזים לכאורה, צריך לקבל את מה שצבא ההגנה לישראל אומר כחפצי חיים.
יעקב כץ: אם כך, מצרים לא צריכה להילחם איתנו כי מצד אחד היא תזרים ותגיד שעד איפה שידה משגת בהזרמת הטילים ארוכי הטווח לתוך עזה, ומצד שני אנחנו נטבע כאן עם מיליון מסתננים.
יעקב כץ: צריך לקחת את זה לחומרה בהנחה שזה יקרה.
יעקב כץ: מה יקרה?
יעקב כץ: – מחר יהיו פה מיליון אנשים?
יעקב כץ: מזל שיש את יהודה ושומרון ויש לרון חולדאי לאן להגיע.
יעקב כץ: מה נעשה עם נתניה?