GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ראובן ריבלין: בשם הוועדה אני שמח, אנחנו קטפנו את העגבניות האלה, העגבניות בדרך כלל כמו המלפפונים הם לא מתוצרת הארץ, מכנים אותם פירות האדמה, כי יש לנו את ירקות הארץ שהם גם פירות הארץ, אני מוכרח לומר לכם שאנחנו העירונים הינו מבחינים בין פירות לבין ירקות, העגבניות האלה הן פירות.
ראובן ריבלין: הן לא רק פרי האדמה, אלו פירות כשאתה שם אותם בפה זה כמו שאכלת מילון.
יעקב כץ: אני הייתי בכמה סיורים ובאחד הסיורים פרסו לפניי את כל הזנים של העגבניות, יש עגבניות מכל מיני טעמים וזנים.
יעקב כץ: אני רציתי לספר לכבודו שכתבתי מכתב על הרצון שלי להקים שדולה לקדם, אני ממש התאהבתי בחבורה, גם בגלל העבודה שכולם כרובם משרתים ביחידות קרביות בצבא ומקדישים זמן רב מזמנם להגיע ליחידות השדה, ידם ממש אוחזת בשלח וכולם גיבורי חיל, מה עוד שעכשיו ילדיהם רוצים לחזור וצריך לבנות את ארץ ישראל ועל האזור הזה אין מחלוקת, זה לא יהודה ולא שומרון ושם יש הסכמה לאומית שכדאי ליישב אותו, אין מחלוקת לא מהשמאל ולא מהימין.
ראובן ריבלין: יש מחלוקת שכל ארץ ישראל היא ארץ ישראל.
יעקב כץ: אין מחלוקת ששם צריך ליישב.
יעקב כץ: קיבלתי תגובה מחברי כנסת רבים ומשרים לשעבר שמבקשים להיות חברים בשדולה ורואים בנושא של הערבה התיכונה דבר שנוגע לליבם.
יעקב כץ: נשמע מחברי מארגון נכי צבא ההגנה לישראל.
משה (מוץ) מטלון: רבותיי יושבי הראש, אני חייב לומר לך ולשתף אותך, ביקרתי בערבה התיכונה וגם עבדתי שם לפני המכינה הקדם צבאית כחלק מהפעילות שלי וחוויתי את אותה חוויה למעט הקטיף, כולל ביקור בחממות, חממות הפרחים וכך הלאה.
משה (מוץ) מטלון: יש שם תעשייה מדהימה, אני חושבת שזו תעשיית הייטק חקלאי של מדינת ישראל שאמורה להיות דגל וסמל.
משה (מוץ) מטלון: אני רוצה לעלות סוגיה שאנחנו נתחייב אליה ונתחייב לדון בה באיזו שלב.
משה (מוץ) מטלון: יש דור המשך שאין לו אפשרות לחזור לשם ולהתפתח, יש שם בעיות של הקצאות מים וכך הלאה.
משה (מוץ) מטלון: אם אנחנו באמת רוצים לפתח את חבל הארץ הזה, שהוא מאוד חשוב גם מבחינת התדמית וגם מבחינת הייצוא וגם מבחינת הטכנולוגיה החקלאית, אנחנו נהייה חייבים לתת על העניין הזה את הדעת ולעזור ולסייע כמה שניתן גם מול משרד התשתיות, רשות המים ועוד, כדי לאפשר לדור הצעיר לחזור ולהתיישב ולהמשיך לפתח את האזור הזה.
משה (מוץ) מטלון: אני מעלה את הסוגיה הזאת בהזדמנות הזאת, עם הקמת השדולה.
יעקב כץ: יש לנו אפילו שר בממשלה שהוא יותר דרומי, הוא לא שייך לערבה התיכונה, הוא מגרופית.
יעקב כץ: חבר הכנסת אורי אורבך, אולי תאמר לנו כמה דברים מהכישרון שהקדוש ברוך הוא חנן אותך.
אורי אורבך: אני אומר שהעגבניות כל כך טובות, שאדוני היושב ראש יודע שהאוהדים של ביתר כשנותנים להם לזרוק אותן הם לא זורקים, הם לוקחים אותן הביתה?
אורי אורבך: אני חושב שרוב הבריות לא מבדילות כמו שאתם מבדילים בין הערבה התיכונה, אלו דקויות שמעסיקות אתכם ואת כל משרדי הממשלה.
אורי אורבך: , איך שהוא הערבה נשכחת, היא בדרך לאילת, כל בעיית הנגב שהוא בדרך לאילת, אילת היא אילת היא עיר תיירות וכבודה במקומה מונח, אבל בדרך לאילת יש חיים, יש ישובים, יש חקלאות, אסם החקלאות הגדול של מדינת ישראל.
אורי אורבך: זה גם עניין של יחסי ציבור לא כיחסי ציבור אלא כדי לקדם את החקלאות הזאת, יכול להיות שאתם צריכים לפתח את תיירות החקלאות שלכם.
אורי אורבך: זאת אומרת שאנשים יבואו כמו שחברי הכנסת הגיעו, שציבור גדול יותר יבוא לראות מה אתם עושים שם, מה עושים בערבה חוץ מזה שחם שם.
יעקב כץ: אנחנו נקים את שדולת הערבה, ונדאג שאנשים יגיעו לראות.
אורי אורבך: הרי רבבות ואלפי אנשים מגיעים לאזור.
יעקב כץ: אני רוצה לציין, שכל חברי הכנסת כולם רוצים להיות שם.
אורי אורבך: לפתח תיירות של חקלאות.
יפרח סבלדי: כי איפה שאין מחלוקת לא מסתכלים, איפה שיש מחלוקת כן מסתכלים.
אורי אורבך: לדעתי, זו משימה כי זה ייתן לכם כוח.
אורי אורבך: אנחנו בכנסת ובוודאי בממשלה מאוד מושפעים ממה שכתוב בעיתונים.
אורי אורבך: אם רואים שזה אזור שישראלים אוהבים ובאים אז אחר כך בתקציבים ובתשומת הלב ובהקלות ובכל מה שצריך זה עוזר.
אורי אורבך: לפעמים אנחנו מאמינים למה שאנחנו כותבים בעיתונים.
אורי אורבך: זה מגיע לכם ומגיע לנו שתזכו למשאבים ולתשומת הלב הראויים, זו חובה שלנו וזכות שלכם.
עזרא רבינס: קודם כל אני רוצה להודות לכם.
עזרא רבינס: חשבתי שזה הולך להיות רוטינה שפעם בשבוע יוצאים לקטוף, חיכיתי שבוע אחר אחרי זה, אבל לא הגיעו.
עזרא רבינס: כמו שהיושב ראש אומר תמיד "בוקר טוב מירושלים", אומר בוקר טוב מהערבה.
עזרא רבינס: יצאנו מוקדם בבוקר לפני שהשמש יצאה ובדרך דיברתי עם חיים חבלין, יושב ראש הוועדה החקלאית ואמרתי לו שהלוואי שיכולנו להתעסק בדברים האמיתיים.
עזרא רבינס: שלחתי אתמול מכתב לשר החקלאות על מזיק גדול שמאיים, לא רק עלינו אלא גם על הירדנים, העמק הזה משותף.
עזרא רבינס: אנחנו צריכים להתמודד והראש של החקלאי צריך להתמודד עם המזיקים, להתמודד עם היורו, להתמודד עם הדולר, להתמודד עם מזג האוויר.
עזרא רבינס: לא רוצים להתמודד עם הנזק הזה שאני קורא לו הנזק הבירוקראטי שבשנה האחרונה עשה לנו נזקים אדירים.
עזרא רבינס: לפני שבוע היינו בפגישה עם התאחדות התעשיינים, זאת אומרת שלא רק התעשייה החקלאית נפגעה אלא מסתבר שגם התאחדות התעשיינים.
עזרא רבינס: גם הם אומרים לנו שזה משהו הזוי.
עזרא רבינס: הם אומרים "המעגל שלכם נפגע, המעגל שלנו נפגע, מעגל אדיר במדינת ישראל נפגע".
עזרא רבינס: עדיין ולמרות הכל כשאני קורא את מה שאומר המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה במכתב שהוא שולח למתיישב צעיר בערבה שהגיע בשנה האחרונה לערבה, שלשמחתו הרבה מספר העובדים הולך ומפוחת ואין אלטרנטיבות.
עזרא רבינס: אני חושב שגם שר החקלאות מבין את זה היום שמתווה ההפחתה שמדברים עליו היום הוא אסון ולא רק בהקשר לערבה אלא בהקשר לכל חקלאי מדינת ישראל ויש כאן נציגי החקלאות במדינת ישראל.
עזרא רבינס: אני חושב שצריך לעצור את זה ולהשקיע בזה הרבה חשיבה.
עזרא רבינס: זו רכבת שדוהרת לתהום.
יעקב כץ: תציין שמר אמנון בן עמי, עשה עבודה נפלאה.
עזרא רבינס: זה כמובן, והיה ביקור של משרד הפנים אצלנו.
יעקב כץ: הוא אמר שלא צריך להפחית וצריך בנקודה של העובדים הזרים בחקלאות לשנות את החלטת הממשלה.
יעקב כץ: זה אומץ רב, ולהחליט שלא גודעים את הכל.
ראובן ריבלין: בואו נתחיל בהושיעה נא, ואחר כך בהצליחה נא.
סער פאוקר: אני רוצה לנצל את העובדה שכבוד יושב ראש הכנסת נמצא כאן ולהעלות נקודה.
סער פאוקר: החלטת הכנסת שהקימה את הוועדה הנכבדה הזאת בכנסת הנוכחית קובעת שהסמכויות שלה כוללות חקיקה בנוגע לעובדים זרים.
סער פאוקר: הוועדה הזאת עושה עבודה נפלאה, הבעיה שאין לה מספיק שיניים.
סער פאוקר: הכנסת הקנתה לה סמכות לדון גם בחקיקה אבל החקיקה לא מגיעה לכאן.
סער פאוקר: לדעתי צריך שהוועדה הזאת שהיא וועדה ייעודית לנושא עובדים זרים תעסוק גם בנושאים של חקיקה ותקנות שנוגעים בעובדים זרים, זה יוכל מאוד לסייע לאנשים שיושבים כאן.
ראובן ריבלין: כאשר הממשלה מגישה הצעה או שחבר כנסת מגיש הצעה יש וועדה שהיא ייעודית לעניין זה.
ראובן ריבלין: כל הוועדות הזמניות בכנסת אינן וועדות ייעודיות, ועדה ייעודית יכולה להיות וועדת העבודה והרווחה, היא יכולה להיות וועדת הכלכלה אבל כמובן שבוועדה קיימת יכולים חברי הכנסת לבקש להעביר את הדיון לוועדה שהיא גם וועדה מיוחדת, בין שהיא ועדה אד-הוק או שהיא וועדה שנקבעה לקדנציה כזאת או אחרת.
ראובן ריבלין: הדברים האלה תלויים בוועדת הכנסת ותלויים כמובן ביוזמתם של חברי הכנסת הנמצאים בתוך המליאה.
ראובן ריבלין: ההחלטה בסופו של דבר היא לא החלטה משפטית, עם כל הצער, היא החלטה פוליטית בעליל משום שבסופו של דבר יכולים להביא את כל הנימוקים מדוע החקיקה צריכה להיות.
ראובן ריבלין: אני מוכרח לומר שאני מתייצב כאן היום בבוקר בישיבת הוועדה לבעיות העובדים הזרים, וכאשר סגן יושב ראש הכנסת, ושלושה חברי כנסת יחד חמישה חברי כנסת נמצאים בוועדה נקודתית זה לכבודה של הוועדה.
ראובן ריבלין: אבל פעמים רבות יש דברים הקשורים בכל מיני נושאים אחרים שהם יותר מורכבים.
ראובן ריבלין: אם הייתי יודע באמת שחברי הכנסת בוועדה לבחינת העובדים הזרים, כי לא כי המשורר קם בבוקר וקבע שיש בעיות, זה בא ללבן ולהאיר נושאים והיא לא מיודעת לחקיקה שמחייבת מיומנות והתייחסות לכל תג ותג.
ראובן ריבלין: בהחלט יכולה וועדת הכנסת, אם תעלה הצעה בפניה, שנושא יעלה בפני וועדה.
ראובן ריבלין: אני רואה פה את החברים פעמים רבות וליבנו נשבה אחריכם, אם למשל היו מביאים לפניי בתור מחוקק יחיד.
ראובן ריבלין: למשל כשביקרתי אצל המתיישבים אי אפשר שלא להתפעל ממעשי ידיהם, גם מהיוזמה וגם מהחזון בהתיישבותם בערבה התיכונה, ובפרט שראינו את עקבות המים הרבים כאפיקים בנגב ורק שם היה אפשר לראות אותם, באנו כמה שבועות אחרי השיטפון הגדול.
ראובן ריבלין: יכול להיות שאם יביאו את הדברים בפני הוועדה, הוועדה תביא הצעה לחוק.
ראובן ריבלין: הפחד שלי שהוועדה הזאת כבר נשבתה אחרי בעלי האינטרס, שמקרה זה אני רואה אותו כאינטרס של המדינה - אינטרס זהה לאינטרס המדינה וכתוצאה מכך פעמים רבות אנחנו לא יכולים לראות את התמונה הכוללת, וזה יכול להיות על חשבון נושאים ודברים אחרים.
ראובן ריבלין: הוועדות המיוחדות לא הוקמו על מנת לקיים בהן את עבודת החקיקה.
ראובן ריבלין: אבל אני מוכרח לומר שכך התחילה העבודה לקידום מעמד האישה.
ראובן ריבלין: הוועדה לקידום מעמד האישה, בכל מה שקשור לנושא קיפוח האישה, או סכנה לבריאותה או למעמדה החקיקה נעשית בוועדה זו.
סער פאוקר: אם יורשה לי, אין לי ספק שההחלטה היא פוליטית.
סער פאוקר: אני מבקש להסב את תשומת ליבו שבהחלטת הכנסת שהקימה את הוועדה הזאת כתוב שהסמכויות כוללות חקיקה הנוגעת לעובדים זרים.
חיים חבלין: אני יושב ראש הוועדה החקלאית.
חיים חבלין: ראשית אני מבקש להודות ליושב ראש הבית ראובן ריבלין על הדברים החמים.
חיים חבלין: ראובן ריבלין היה אצלנו יום שלם והרגשנו חברים.
חיים חבלין: תודה באמת על הדברים החמים שיוצאים מהלב.
חיים חבלין: אני חושב שגם ראובן ריבלין מבין וגם כולנו מבינים שהערבה היא אולי החלוץ שבראש המחנה, כך צריך להתייחס לזה נושא וכל חקלאים כולם בסופו של דבר נהנים מהמאבק שהתחיל בערבה והיום למעשה הוא מקיף את כל הארץ.
חיים חבלין: באותה נשימה אני כמובן רוצה להודות ליושב ראש הוועדה יעקב (כצ'לה) כ"ץ שבאמת במשך שנתיים מנהל כאן מאבק מאסף, יאמר לזכותו שהטלפון תמיד זמין, העוזר תמיד עוזר ודברים מתקדמים.
חיים חבלין: אנחנו באמת רואים במשרד הפנים רוח חדשה שנושבת וגם החקלאים מתחילים להרגיש את התוצאות בשטח.
חיים חבלין: זה עדיין רחוק ויש ועוד הרבה דברים לעשות, הרבה דברים שצריך לשפר, אבל אנחנו רואים שיש התקדמות אדירה והכיוון הוא נכון.
חיים חבלין: אסור לעצור עכשיו ולהגיד שהכל בסדר.
חיים חבלין: אני יודע שאמנון בן עמי באמת רוצה ושהוא נותן הנחיות, אבל בהרבה פעמים המערכת היא כל כך מסורבלת שאנחנו באים ומטיחים בראש, אגב זה נכון כי שם צריך להטיח, אבל בסופו של דבר רואים שהעסק מחלחל ויש תוצאות וגם העובדים מתחילים להגיע.
חיים חבלין: אני חושב שאנחנו כחקלאים וכולם יחד עם הוועדה קודם כל חושבים שיש לעשות שני דברים, ראשית לשנות את החלטת הממשלה בנושא תאילנד, רבותיי הנושא של תאילנד הוא נושא קריטי וצריך להבין אותו.
חיים חבלין: אני אסתכן ואומר שהוא לא פחות קריטי מהמתווה הפוחת.
יעקב כץ: המלחמה שמתנהלת שם לא מפריעה?
חיים חבלין: יכול להיות שצריך אפילו למנף את המלחמה ולשנות את ההחלטה.
חיים חבלין: כי לא ניתן היום להגיע לשום הסכם עם תאילנד במצב המלחמה.
חיים חבלין: יכול להיות שצריך עכשיו לדחות את ההחלטות.
חיים חבלין: להביא היום עובדים ממדינות אחרות זה מגדל בבל, העובד הוייטנאמי אוכל את הפרה הקדושה של התאילנדי ולהפך, הם לא יכולים לחיות ביחד, הם לא אוכלים את אותם מאכלים, הם לא מתפללים לאותו בודהה ועל הנושא הזה צריך לשים עכשיו את כל הדגשים וללכת במלחמת חורמה נגד החלטות הממשלה בעניין הזה.
חיים חבלין: פעם אחת זה.
חיים חבלין: פעם שנייה כמה שיותר מהר למתן, להפסיק את המתווה הפחות.
חיים חבלין: בדבר הזה יש ניגוד אינטרסים מובהק לדברים החמים שאמר כאן ראובן ריבלין.
ראובן ריבלין: את המתווה הפוחת אני מבין, מה עניין תאילנד?
חיים חבלין: נושא תאילנד, התחיל עוד בתקופת רענן דינור כשהוא החליט שהוא הולך להילחם בשחיתות של חברות כוח אדם ונתן הנחייה שהעובדים יגיעו דרך ארגון של אומות המאוחדות כדי למנוע גביית יתר של דמי ההגעה לארץ.
חיים חבלין: בפועל הדבר הזה לא מצליח.
חיים חבלין: אין גוף אמיתי שיכול לעשות את זה ולמעשה מונעים מאיתנו החקלאים להביא את העובדים מתאילנד.
חיים חבלין: בעצם מונעים מחברות כוח אדם, מענישים אותם אבל המאבק הוא על הגב של החקלאים שמשלמים את המחיר במזומן, יום יום, שעה שעה, של החקלאים רק על העניין הזה.
חיים חבלין: את הדבר הזה צריך להפסיק מחר בבוקר.
חיים חבלין: זה לא יכול להיות שאומרים לנו תביאו עובדים ממדינות אחרות, מוייטנאם, מסרילנקה.
חיים חבלין: אנחנו גם לא יודעים איך העובדים האלה וגם כשהם כבר מגיעים לפה ועובדים זה לא מסתדר, אלו שפות אחרות, תרבויות אחרות.
יעקב כץ: צריך לציין שהעובדים התאילנדים עובדים טוב.
חיים חבלין: העובדים התאילנדים הם עובדים נהדרים.
מאיר שפיגלר: אני רוצה להציג את זה כדי שזה יהיה ברור, הוא אמר את זה באופן כללי וממוקד, שהתקבלו החלטות ממשלה שכדי לנסות לדרבן בצורה אגרסיבית מדינות לחתום על הסכם עם ה- IOM- אותו ארגון של האומות המאוחדות שבאמצעות הפיקוח שלו יובאו לכאן עובדים זרים, בין היתר כדי להפחית כל שניתן את גביית היתר, אזי נקבע בהחלטת הממשלה מכסה שאומרת שאתה יכול ללכת ולהביא כרגע ממדינה אחת עד 80% מסך העובדים שאמורים להיכנס לארץ, לאחר מכן זה אמור לרדת ל- 40%, ל- 20% ובבוא העת, היה אמור להיות ב- 1 ליוני, מצב שבו לא ניתן להביא עובדים ממדינה שלא חתומה על הסכם ה- IOM.
מאיר שפיגלר: מה שאומר חיים חבלין, וזה כבר נעשה, התקבלה החלטה ששינתה את זה, זה היה אמור לרדת כבר לפני חודש או חודשיים ל- 40% והאריכו את זה עד לאוגוסט, וזה יישאר עדיין על בסיס של 80% ממדינה אחת ואת היתר ממדינות אחרות.
מאיר שפיגלר: זה מה שניסה חיים חבלין להבהיר שאם לוקחים עובדים ממדינות אחרות יש בעיה שעלולה ליצור כאן נזק בלתי הפיך בין עבודה עם תאילנדים שיש להם תרבות מסוימת ואורח חיים מסוים לבין עובדים אחרים.
יעקב כץ: איפה צריך את השינוי.
מאיר שפיגלר: רק החלטת ממשלה.
יעקב כץ: ומי יכול להביא אותה?
יעקב כץ: אני דיברתי מספר פעמים עם שר החקלאות אבל זה לא הסתייע.
יעקב כץ: זה רק שר חקלאות או גם שר הפנים?
מאיר שפיגלר: כל שר יכול להביא הצעת מחליטים.
מאיר שפיגלר: זה ברור אדוני יושב ראש הכנסת שבמצב העיניים האובייקטיבי שכולם עדים לו מעל מרקעי הטלוויזיה, ברור שאי אפשר להגיע להסכם עם מדינה שנמצאת במצב בו תאילנד נמצאת.
ראובן ריבלין: זה עניין זמני.
ראובן ריבלין: השאלה שלי כשהוא מציג את הדברים כפי שהוא מציג, הוא מבקש להעביר בעיה שצריך לטפל בה.
ראובן ריבלין: האם אתה רואה את זה כדבר צודק?
מאיר שפיגלר: נכון לרגע זה.
מאיר שפיגלר: חד משמעית כן.
יעקב כץ: אנחנו דיברנו עם אייל גבאי ואני ניסתי להבהיר לו את הדברים ולא עלה בידי.
יעקב כץ: כתוצאה מהפעילות של כבודו אייל גבאי בא אלי וישב איתי מספר פעמים והוא מתעקש על כך שצריך לקחת מכל המקומות.
מאיר שפיגלר: יש גם חלופות אחרות.
מאיר שפיגלר: החלטת הממשלה לא אמרה IOM , החלטת הממשלה אמרה IOM או כל חלופה אחרת.
יעקב כץ: קודם כל ההחלטה שלא מפחיתים את מספר העובדים בענף החקלאות עדיין.
יעקב כץ: זו ההחלטה ראשונה וזו החלטה שצריך לקבל אותה מהיום למחר, וכמו שאמר חיים חבלין שכל יום שאתה לא מקבל אותה אתה משועבד להחלטה שאומרת שבכל שנה אתה נדרש להוריד את מספר העובדים.
יעקב כץ: זה דבר שאני ממש מבקש מכבודו, אין המלאכה נקראת אלא על שם אומרה, כבוד היושב ראש, גם אני מהאהבה, מהחיבה ומהסיבה שהוא התאמץ בדבר, המתחיל במצווה אומרים לו גמור, אני אומר שכאן צריך להסביר לראש הממשלה שקודם כל יש לקבל החלטה לא להפחית.
יעקב כץ: שיבדקו את זה, שיבחנו את זה, מורידים 1,200, או 1,500 עובדים אוטומטית והמערכת נגמרת.
יעקב כץ: לא רק שאתה לא מוסיף משפחות חדשות אתה הורס את כל הקיים.
יעקב כץ: אני ניסיתי להסביר לו את זה אבל עליו אני לא רוצה לדבר, הוא רק המנהל הכללי, והוא לא רלוונטי, את מי שצריך זה את ראש הממשלה ולבקש לעכב את ההחלטה, לדחות אותה לשנה, לדחות את הדברים, לראות בשטח ולראות מה קורה כתוצאה מהפחת העובדים, זאת אומרת שסוגרים את המשקים.
יעקב כץ: יש לנו כאן גם חברי קואליציה וגם חברי קואליציה בעתיד.
ראובן ריבלין: יש מישהו מהממשלה שחושב אחרת ונמצא כאן?
יעקב כץ: מאיר שפיגלר, שטיפל בכל הפרטים הקטנים, עד החקלאי הקטן שהיה צריך להגיד לו מי ברח לו עובד, עד כדי כך הוא טיפל בדברים.
יעקב כץ: הוא צריך להגיד מי צריך להביא את זה הממשלה.
מאיר שפיגלר: אני היחידי שנוכח כאן.
ראובן ריבלין: אם היה מישהו נוסף נוכח, מה הוא היה אומר?
מאיר שפיגלר: אגף התקציבים רוצה ליישם את החלטת הממשלה, כמו שכל אחד ואחד מאיתנו כמובן, אבל מי שמוביל את המדיניות שנוגעת לכלל העובדים הזרים בארץ, וכפי שציין לפי כן, זו בעצם אג'נדה של משרד האוצר שהוא מוביל אותה, אנחנו מטבע הדברים שומרי חוץ, מבצעים את כל החלטות הממשלה ובעניין הזה את החלטות הכנסת.
מאיר שפיגלר: באוצר מי שמטפל בעניין הזה הוא אגף התקציבים.
יצחק וקנין: את הדבר הזה הוביל רענן דינור בכל כוחו.
מאיר שפיגלר: אגף התקציבים הוא זה שמטפל בכל העניין.
ראובן ריבלין: הרפרנט החקלאי?
מאיר שפיגלר: כל שדרת הניהול באגף התקציבים.
ראובן ריבלין: תזמין את ראש אגף התקציבים, את אודי ניסן לישיבה מיוחדת.
ראובן ריבלין: אי אפשר לדבר במקהלה חד צדדית.
יעקב כץ: הם באים לפה, ואני חושב שאולי כדאי להזמין את אודי ניסן לפגישה אצל ראש הבית, שלושה ארבעה אנשים עם מספר חברי כנסת ונדון בצורה אמיתית.
יעקב כץ: הרי מדובר כאן על חיים של אנשים, אני יודע שאם אנחנו מפחיתים ב- 1,500 עובדים אז עוד משקים נסגרים והחבורה הזאת נגמרת.
ראובן ריבלין: אנחנו מדברים על ההפחתה, ההפחתה נבלמה פחות או יותר נכון היא נבלמה בשלב הזה.
ראובן ריבלין: היא בעצם מותנה כי בהתחלה הגזרה הייתה הרבה יותר גדולה ועכשיו אנחנו מבקשים לעצור את ההפחתה, היא נבלמה במובן שזה לא בבת אחת.
מאיר שפיגלר: צריך לבוא ולומר, שיש גם ספונסרים הכוללים את שר הפנים, שר האוצר ושר המשפטים שהוא מטבע הדברים שותף גם לכל ההחלטות שנוגעות לעובדים הזרים ולמדיניות של המערכת בכל מה שנוגע לעובדים זרים.
מאיר שפיגלר: כמובן שההחלטות מתקבלות על בסיס הישיבות של הפורום הזה ולאחר מכן מיושמות הלכה למעשה על בסיס החלטות ממשלה וכמובן ההחלטות מצויות בשטח.
ראובן ריבלין: בנושא הזה הגורמים האינטרסנטיים והגורמים הנוגעים בכל המדיניות, העבודה הזרה חלילה, כלומר עבודת זרים בישראל הוא עניין של מדיניות ממשלה.
ראובן ריבלין: כאן אנחנו שומעים צד אחד ואני בטוח שיש הרבה צדדים אחרים, ויש הרבה אנשים אחרים שכאשר אנחנו באים ומבטלים או ממתנים דבר הם גוזרים הרבה קופונים שלא מן העניין.
ראובן ריבלין: כל הדברים האלה צריכים לבוא לידי גיבוש.
אורי אריאל: רוב האנשים, חזקה שהם ישרים כשרים וטובים.
אורי אריאל: יש כאלה שחושדים בהם.
ראובן ריבלין: הואיל והתקבלו החלטות יש כנראה איזה בסיס וצריך לשמוע אותם, שלא נבכה על דברים שאחר כך יבואו לנו ויגידו לנו שבאו אליכם אנשים שדיברו על האינטרס שלהם שהוא אינטרס צודק ונכון אבל הם התעלמו מכל אותם דברים וכל אותם פגמים שבגינם הגענו להחלטות כאלה או אחרות.
ראובן ריבלין: אם רוויזיה מבקשים, צריך לבוא עם דברים כוללים.
יצחק וקנין: אני חושב שבנושא החקלאות במשך השנים, אני משתתף רבות בדיונים בנושא של העובדים, כשהייתי סגן שר העבודה גם טיפלתי בנושא הזה, אני רוצה לומר שתמיד ניסינו להחריג את ענף החקלאות ואכן מחריגים אותו, גם כשפגעו בכל הענפים בענף החקלאות השתדלו לשמור.
יצחק וקנין: אין ספק שאם אנחנו רוצים להמשיך ראות את מה שאנחנו רואים כאן על השולחן - את תוצרת החקלאית, הדרך היחידה זה לשמור את הענף הזה כענף ייחודי.
יצחק וקנין: מעבר לכך, לדעתי הנושא של התאילנדים הוא קריטי מאוד לחקלאות.
יצחק וקנין: כמי שמכיר את הענף הזה מקרוב, אני חקלאי בעצמי, אני יודע שבלי התאילנדים אנחנו לא נוכל להסתדר.
יצחק וקנין: אם אתם זוכרים היה ניסיון עם סינים בזמנו שלא עלה יפה.
גלעד נתן: אני החוקר גם של החקלאות וגם של העובדים הזרים, תרשו לי, וכמו שהחקלאים אומרים, להיות פרקליטו של השטן, אבל יש כמה דברים שצריך לקחת בחשבון.
גלעד נתן: אחד להפריד בין הערבה לבין מקומות אחרים מבחינת הצרכים של האוכלוסייה.
גלעד נתן: כל המחקרים, ולא רק של משרד האוצר והמחקרים שלי ושל בנק ישראל מראים שיש בעיה.
גלעד נתן: נעשה כאן עוול לערבה כשלא החריגו אותם במתווה היורד.
גלעד נתן: אם במקומות האחרים אתה יכול למצוא אנשים שעובדים, אפשר לראות את זה בנתונים שמוציאים משירות התעסוקה, אנשים חזרו לעבוד בחקלאות במקומות שונים, בערבה אין מי שיעבוד.
גלעד נתן: נעשה כאן עוול לערבה, לא עשו את זה וזאת אומרת שהפחת היורד יורד גם מהם.
גלעד נתן: במקום שאנחנו מורידים במקומות אחרים איפה שיש עובדים, אבל שבערבה לא יורידו.
גלעד נתן: זה דבר חשוב שצריך לציין אותו עכשיו.
גלעד נתן: יש בעיות שגם עלו בדוח מבקר המדינה, שאני מקווה שנדון בו, הדוח מצביע בצורה חדה וחלקה, יש בעיות חמורות שקשורות בנושא של ייבוא עובדים זרים במיוחד בחקלאות.
גלעד נתן: אם בבניין פתרו את זה ובסיעוד לא פתרו כי אף אחד לא רוצה לגעת בזה כי אף אחד לא רוצה לומר שבזקנים ובנכים אין עכשיו מי שיטפל.
גלעד נתן: יש בעיות חמורות ביותר ומדי שנה, ובשנה האחרונה בעיקר נפתחים יותר תיקים נגד מעסיקים בחקלאות, מה שלא היה בעבר, ויותר ויותר כתבי אישום מוגשים על העסקה בתנאי עבדות.
גלעד נתן: צריך לשים את הדברים על שולחן ולא סתם שמנסים לפתור את הבעיה.
גלעד נתן: מדינות אחרות התחילו ללהביא עובדים זרים עם הסכם בילטראלי ומדינת ישראל לא.
גלעד נתן: מנסים להגיע להסכמים האלה.
גלעד נתן: נכון, צריך עובדים וצריך לתת אותם אבל כל עוד המצב החמור בחקלאות ישמר אין מה להתפלא שזה קורה.
גלעד נתן: הגיע הזמן לשים את זה על השולחן.
גלעד נתן: כי אם העובדים הם כזה נכס שחייבים אותם ובלעדיו זה לא התקיים, אז איך יכול להיות שהנכס הזה סובל.
גלעד נתן: כעת אלו לא דברים בעלמא, עכשיו זה לא תראו לי כתבי אישום ותראו לי צווים מנהלים שזה קורה.
גלעד נתן: איך יכול להיות שמוגשים כל הזמן צווים מנהליים וכיתות של משטרה מגיעות ולוקחות את האנשים למקלטים של קורבנות סחר בבני אדם על זה שהם לא קיבלו שכר מינימום ולא קיבלו שכר בכלל והעסיקו אותם 18 שעות ביום.
גלעד נתן: הדברים האלה קורים וזו תופעה חמורה.
גלעד נתן: איך יכול להיות ש- 10% קנסות חלוטים כנגד המעסיקים בחקלאות, דרך אגב זה באמת מעט מאוד, אבל כולם – 100% משלמים דמי תיווך, ובגלל זה הממשלה מבקשת להגיע להסכם הזה.
גלעד נתן: יש הרבה בעיות וצריך לשים אותן על השולחן.
גלעד נתן: לא אומרים שאין פתרון אחר, ולכן כשחוזרים לדון בערבה נכון שאם לא יהיו עובדים זרים בערבה לא יהיה מי שיקטוף את הפרי.
יעקב כץ: נכון אמרת ואת זה אני רוצה להדגיש ולכן ביקשנו את יושב ראש הכנסת.
משה (מוץ) מטלון: הוא הציג פה פן שלא הוצג.
יעקב כץ: מרכז המידע והמחקר של הכנסת מציג את הפן, והוא אמר שהוא עורך הדין של השטן.
חיים חדד: קודם כל אני מבקש להכניס פרופורציות.
חיים חדד: החקלאות היא לא רק בערבה.
חיים חדד: החקלאות מייצרת 24 מיליארד שקל בשנה.
חיים חדד: החקלאות מייצאת 1.5 מיליארד דולר בשנה.
חיים חדד: החקלאות מספקת את כל תצרוכת המזון של מדינת ישראל, מספקת כמעט את כל תצרוכת המזון של הרשות הפלסטינית ומעבר לזה היא מייצאת.
חיים חדד: באו ונכניס את הכל לפרופורציות.
חיים חדד: הערבה היא אולי החלון הראווה של החקלאות בישראל, אבל יש גם חקלאות בגליל, יש בגולן, יש בבקעת הירדן, יש בשרון, יש באשכול - ויש חקלאות בישראל.
חיים חדד: אנחנו לא מתנצלים על \ה אלא להפך.
חיים חדד: בעניין האג'נדה הכללית – אנחנו במהלך השלוש האחרונות ולמרות החלטת הממשלה אף פעם לא הגענו למצב שמספר העובדים בארץ היה תואם להחלטת הממשלה, אף פעם לא היה.
חיים חדד: ניקח את שנת 2009 למשל, המכסה הייתה 27,000 עובדים בפועל היו 22,000 עובדים באופן כללי.
חיים חדד: ההתפתחויות שאנחנו מדברים עליהן, היינו בדיון אצל המנהל הכללי של הרשות והצגנו את הנתונים ובפעם הראשונה יצא מסמך מסודר של הרשות שאומר "חסר לחקלאים".
ראובן ריבלין: איך אתה יכול לספור את אלה בכולל.
חיים חדד: כל תאילנדי שנכנס לעבוד בישראל נרשם, אם הוא לא יוצא כשנגמרת תקופת השהות שלו או שהחקלאי דיווח שהוא לא אצלו, הוא לא מועסק חוקית.
חיים חדד: הדברים האלה מסודרים.
יעקב כץ: אני רוצה לומר לכם שבתחום של העובדים הזרים בקרב התאילנדים, בשונה מהפיליפינים והאחרים, האחוז שנשאר ללא אשרה הוא כמעט לא קיים והוא מזערי, לעומת האחרים כמו הפיליפינים שנשארים במספרים גדולים שהם מתחום הסיעוד והאחרים.
חיים חדד: הדבר הנוסף הוא שאנחנו בחקלאות משלמים למדינה על הזכות להעסיק את העובדים בארץ 100 מיליון שקל בשנה, 100 מיליון שקל מדי שנה אנחנו משלמים למדינה עבור הזכות להעסיק את העובדים האלה, אנחנו עדיין מתמודדים עם כל הצרות האלה ואולי בהצלחה.
חיים חדד: מעבר לכך, אני מתייחס כרגע לנושא שעל הפרק, הייתה התפתחות והייתה החלטה אצל ראש הרשות להשלים באופן מידי את העובדים החסרים.
יעקב כץ: 3,700 עובדים.
חיים חדד: בפועל זה לא קורה.
חיים חדד: הטבלה שפורסמה בפועל מתייחסת ל- 3,000 עובדים ולא ל- 3,700 ומצבת העובדים יורדת כל יום כי יוצאים יותר ממספר העובדים שנכנסים.
חיים חדד: הנהלים אינם נהלים והבירוקרטיה הורגת אותנו.
חיים חדד: אני חושב, ואני מצפה גם מחוקר הוועדה שפעם אחת יוצא דוח אובייקטיבי ולציין למה הממשלה לא מקיימת את ההחלטות שלה.
ראובן ריבלין: הדוח הקודם שלו לא היה אובייקטיבי?
חיים חדד: לא, הוא לא היה אובייקטיבי.
ראובן ריבלין: לא אובייקטיבי, זה כשהוא לא אומר את מה שאתה רוצה.
חיים חדד: הוא לא שומע את כל הצדדים.
ראובן ריבלין: הוא נטול כל אינטרס, כי אחרת הוא לא היה עובד בכנסת.
ראובן ריבלין: אם יש לו אינטרס נא לבוא ולהתלונן בפני.
ראובן ריבלין: הוא נטול כל אינטרס.
ראובן ריבלין: נכון שהמחקר של הכנסת הוקם כדי הממשלה לא תבוא ותיתן לנו עובדות שאינן קיימות ושאינן שרירות, ושהן הזויות ושאנחנו צריכים לקבל החלטות על סמך עובדות אלו בלבד.
ראובן ריבלין: לכן הקמנו מכון מחקר, הוא לא עולה 100 מיליון למדינה אבל הוא עולה כמה מיליונים טובים למדינה והוא נותן אפשרות טובה בפני יושב ראש הוועדה וחברי הוועדה להגיע לחקר האמת.
ראובן ריבלין: הוא בא ואומר את הדברים, מדוע הגיעו כל אותן גזרות לידי התקנה.
ראובן ריבלין: זה מהטעם שהיו כל מיני בעיות יסוד שהוא הציג בפנינו שהביאו קבלת החלטה שהיא בבחינת גזרה שאי אפשר לעמוד בה ושהיא עלולה לחבל.
ראובן ריבלין: לכן יושבת הוועדה ונא לבוא ולבדוק, ואם הוועדה תאמר שעכשיו היא תציג את הדברים האובייקטיבים ושעכשיו תחליטו, וכמובן שאחרי שאתם תלכו יבואו ויאמרו איך עבדו עליכם בעיניים כי הוא מרוויח מזה, וחלילה באופן אישי, רק מהחקלאות שזה הצד האחד שלו, הבאת עובדים זרים זה הצד השני, החקלאות בערך זה 2% והבאת העובדים זה 98%.
ראובן ריבלין: לכן אנחנו באים ושומעים אנשים אובייקטים.
ראובן ריבלין: יושב ראש הוועדה, צריך לבקש ממרכז המחקר והמידע את האינפורמציה, כשהוא צריך עזרה וגם כשהוא צריך דוחות חיצוניים כדי לבדוק ולרדת באמת לחקר האמת האובייקטיבית ללא כחל ושרק, זה מתפקידו של מרכז המידע והמחקר להביא בפנינו את אותן עובדות כדי שיהיה אפשר לשבת.
ראובן ריבלין: אני יודע מה עמדת משרד החקלאות, החברים האלה היו אצלנו בוועדת הכספים עשרות פעמים.
יעקב כץ: אני רוצה לציין שהיו הרבה ישיבות בוועדה הזאת, ואני מאוד ער למילה עבדות והתברר בפועל שלא נשפט מעולם איש על כך שהוא העסיק בתנאי עבדות, לא היה איש אחד, גם כשמדובר בדברים.
יעקב כץ: טוב כשדנים בהלכה ויושבים דניים, הם צריכים לדון בכל פרט ופרט, רק לא לעשות את הכלל פרט ואת הפרט כלל.
יעקב כץ: חובתו כמרכז המידע והמחקר להגיד את הדברים ומספיק שהוא אומר מילה וזה מקפיץ את כולם.
יעקב כץ: אבל כשמדברים על כלל החקלאים, וכשמדברים על ציבור החקלאים, ערכתי סיורים רבים גם עם אגרקסקו וגם עם החקלאים בשטח, המילה עבדות ודומות לה בציבור שלנו, אנחנו נתקלים בזה גם בכנסת ואדוני יודע זה מופיע גם במאמרים וגם כשאנשים לוקחים חלקי תמונה.
יעקב כץ: זה התפקיד שלו והוא מביא את הדברים בפני האנשים כדי שלא ייתפס אפילו אחד, שאחד לא יחטא בזה ושהציבור שלנו יהיה שלם.
יעקב כץ: רק להתייחס בפרופורציה, לדעתי החקלאות והציבור בכללותו בסדר ביחס שלו לזרים, אין מדינה בעולם שמתייחסת באהבה, ברגישות כמו מדינת ישראל.
יעקב כץ: אגב עד היום לא ישב אף אחד, ואומנם נסגרו חברות כוח אדם אבל אף אחד לא ישב.