GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דב חנין: לעודד עובדים ישראלים לעבוד בחקלאות ובבניין ובסיעוד.
דב חנין: אבל כרגע מכל מיני סיבות אותם קשישים שצריכים שמישהו יטפל בהם נעזרים בעובד זר.
דב חנין: בתחום החקלאות נעזרים בעובדים זרים.
דב חנין: כך בתחום הבניין.
דב חנין: אחרי שאנחנו מייבאים לארץ את העובדים האלה אנחנו מתפלאים שהם לא מכונות קטיף והם לא מכונות סיעוד או בנייה.
דב חנין: הם בני אדם, איזו הפתעה.
דב חנין: איך אומר שייקספיר, כשדוקרים אותם כואב להם וכשמצערים אותם הם בוכים.
יעקב כץ: הוא אמר את זה על היהודים.
יעקב כץ: חברת הכנסת יחימוביץ אמרה שמדובר במקרים בודדים.
יעקב כץ: שהיחס שלנו מבחינה מוסרית לעובדים הזרים היא גבוהה ביותר כלפי עובדים זרים.
דב חנין: צר לי מאוד.
דב חנין: יש הרבה מה לשיפור ביחס שלנו לעובדים הזרים.
דב חנין: כשאני שומע את עמדת הממשלה ואת דברי ראש הממשלה אני ממש מתפלא.
דב חנין: הממשלה היא זו שמייבאת עובדים זרים.
דב חנין: גברתי נציגת משרד האוצר את בוודאי יודעת, יש גם את הנתונים לפנינו.
דב חנין: בשנת 2008 הממשלה ייבאה ברישיון יותר עובדים זרים מאשר אלה שנכנסו באשרת תייר.
דב חנין: 115 אלף יובאו לישראל ברישיון.
דב חנין: בכל שנה ישראל מייבאת ברישיון עשרות אלפי עובדים לישראל.
דב חנין: הממשלה מביאה אותם.
דב חנין: אז כשראש הממשלה מזיל דמעות תנין על העובדים הזרים אני שואל את עצמי על מי הוא מלין?
דב חנין: הדברים של ראש הממשלה מקוממים והם צבועים.
דב חנין: הרי הוא נושא באחריות לדברים האלה.
דב חנין: אותה דלת מסתובבת שבה מצד אחד מגרשים עובדים זרים ורודפים אותם ומתנכלים לילדיהם מצד שני ממשיכים לייבא עובדים זרים.
דב חנין: הנייר שנמצא מולנו מסב את תשומת הלב על אחת הבעיות שעדיין לא נפתרה למרות החלטת ממשלה, זה נושא דמי התיווך.
דב חנין: עדיין ישנם גורמים בישראל שממשיכים להרוויח מהיבוא של העובדים לארץ.
יעקב כץ: אנחנו לא קומוניסטים דב.
יעקב כץ: אנחנו בעד שירוויחו.
דב חנין: למרות שאדוני לא קומוניסט תסכים איתי שסחר בעבדים זה לא דבר ראוי.
דב חנין: עדיין יש אנשים שמרוויחים מיבוא עובדים לארץ.
דב חנין: נגד המחלה הזו צריך להיאבק.
דב חנין: אם הוועדה הזאת לא תיאבק נגד זה, זה יימשך.
דב חנין: אני לא רוצה שתהיה מוטיבציה ליבוא עובדים ולא ליבוא עבדים.
דב חנין: עוד נושא אחד.
דב חנין: נושא המאגר.
דב חנין: הממשלה מדברת על זה כבר בהחלטה משנת 2006 שלא יושמה.
דב חנין: בג"ץ מדבר על זה.
דב חנין: אין מאגר אפקטיבי שבו אותם עובדים זרים שנמצאים בישראל ורוצים להסדיר את מעמדם אין מאגר.
דב חנין: הם נידונים להישאר במעמד של בלתי חוקיים ונרדפים.
יעקב כץ: הם החליטו שתוך 45 יום יהיה מאגר.
דב חנין: אם יהיה מאגר אותם עובדים שכבר נמצאים בארץ יוכלו לעבוד ולקבל מעמד חוקי.
דב חנין: עדיין יש מקום לעודד עובדים ישראלים.
דב חנין: בתחום החקלאות אני יודע על מאות עובדות ערביות שמחכות לעבודה ואינן מועסקות.
דב חנין: החלטת הממשלה לא כוללת פרוט של אמצעים של יישום ההחלטה.
דב חנין: אין גיבוי תקציבי בהחלטה הזאת, אין תוספת של תקני כוח אדם לטפל בעניין.
דב חנין: אין אמצעים טכניים.
דב חנין: אין מיפוי ומדורג של עדיפויות ליישום.
דב חנין: זו עוד אחת מאותן החלטות כלליות שבשנת 2013 נחזור אליהן ונגיד ב-2010 החליטו.
יעקב כץ: אני אבקש ממר שפיגלר איש משרד הפנים.
יעקב כץ: תענה גם על השאלות שאני שאלתי ואם אתה חושב שאני צודק שיהיה לך האומץ להגיד שאני צודק.
מאיר שפיגלר: אני רוצה להתייחס לדברי דב חנין.
מאיר שפיגלר: אני לא יודע מאיפה אתה שואב את המספרים.
מאיר שפיגלר: המספרים תלושים מהמציאות, זה אני אומר לפרוטוקול.
מאיר שפיגלר: אני יכול לציין אחת לאחת כל תחום ומספר העובדים שנכנסו.
מאיר שפיגלר: כך למשל בבנייה משנת 2008 לא נכנס אפילו עובד אחד.
מאיר שפיגלר: בתחום החקלאות יש חוסר בעובדים זרים ביחס למכסות שאישרה הממשלה.
מאיר שפיגלר: המקום היחידי שמספר העובדים הזרים נכנס מדי שנה זה בעיקר בסיעוד שעובד שהממשלה לא קבעה מכסה לעניין הסיעוד.
מאיר שפיגלר: סיעוד נדרש לתוחלת חיים ובריאות.
מאיר שפיגלר: אין שם מגבלה.
מאיר שפיגלר: ככלל הממשלה קבעה הפחתה של המכסות והדבר הזה ממומש הלכה למעשה בשטח.
מאיר שפיגלר: גם לעניין הדלת המסתובבת שהמונח היותר שגור בפינו הוא flying visa כלומר שמביאים עובד ועושים כסף על הבאתו ואחר כך שולחים אחר במקומו.
מאיר שפיגלר: אני לא יכול לומר שהדבר איננו קיים.
יעקב כץ: אני רוצה לדעת האם בישיבת הממשלה הובא לידיעת השרים שאין פועלים לבנייה?
יעקב כץ: ושהשנה יהיו 32 אלף יחידות דיור במקום 40 אלף יחידות דיור.
יעקב כץ: מישהו העלה את הנתון הזה?
יעקב כץ: האם הנתון הזה שהחקלאים קורסים הובא לידיעת הממשלה?
קרן טרנר: היו שרים שהציעו להפחית בחקלאות עוד יותר וברגע שהבאנו לידיעתם שבמאי האחרון הממשלה החליטה על מכסות ויש סיכום עם משרד החקלאות הנושא לא נדון.
מאיר שפיגלר: לגבי הנושא של המכסות והמספרים, גם ה-flying visa תופעה איומה ונוראה.
מאיר שפיגלר: אנחנו עושים הכול כדי לבער אותה מן השורש.
מאיר שפיגלר: ישנה פעילות לכל אורך הדרך והפעילות הזאת כרוכה גם בפיקוח ואכיפה מנהליים ולא רק פליליים כדי לגרום לכך שמי שטועה בתחום הזה ייתפס וייענש.
מאיר שפיגלר: הדבר אמור לגבי הסיעוד והחקלאות.
מאיר שפיגלר: בבניין אין בכלל הכנסת עובדים זרים אלא רק הוצאתם.
מאיר שפיגלר: לגביי שאלותיך.
יעקב כץ: היו אמורים להיפתח קורסים, גם לגבי חיילים ששוחררו ונשלחו לעבודה, ממשלת ישראל לא משלמת להם כמו שהיא הבטיחה.
יעקב כץ: לכן אף בוגר צבא לא רוצה ללכת לזה.
יעקב כץ: לכן לא נפתחים קורסים.
מאיר שפיגלר: בישיבה הקודמת שקיימת בנושא הזה היו נציגי התאחדות הקבלנים.
מאיר שפיגלר: נערכו מאז מספר ישיבות.
מאיר שפיגלר: אני רוצה לבשר לכבודו שבשבוע שעבר בישיבה שהשתתפתי בה נזכר הנושא של הכשרת חיילים משוחררים לטובת עבודות בנייה, גם עבודות רטובות.
מאיר שפיגלר: נערכה עבודה רצינית על ידי יחידת ההכשרה המקצועית במשרד התמ"ת בראשותו של שלום בן משה.
מאיר שפיגלר: יש שם הטבות מרחיקות לכת לטובת אותם חיילים משוחררים שייאותו להיכנס לתחום הזה ולהיות פעילים בו לפחות שנתיים.
מאיר שפיגלר: זה אמור להתממש בעתיד הקרוב.
מאיר שפיגלר: והיות ויש שמה דברים מפתים אני מקווה שיהיו הרבה ישראלים שכן ייכנסו לתחום, כדי שמחירי הדירות ירדו.
יעקב כץ: בקורסים שהתקיימו במשך שנתיים סיימו בסך הכול 54 בחורים.
יעקב כץ: רק 42 עובדים נכון להיום.
יעקב כץ: מחירי דירות רק יאמירו כי לפי ההתנהגות של ממשלת ישראל והתייחסותה לתחום הבנייה והחקלאות לא יהיו בתים ולא תהיה חקלאות.
יעקב כץ: אני אקח אותך קרן לסיורים.
יעקב כץ: הייתי בסיור וראיתי איך החממות מלאות ירקות ואין מי שיקטוף וסיור שני בירושלים ובשפלה כדי לראות איך אנשים בונים בחניות או בחנויות או במחסנים דירות כי אין דירות.
יעקב כץ: זה בושה וחרפה למדינת ישראל.
מאיר שפיגלר: לגבי המאגר.
מאיר שפיגלר: יש החלטות.
מאיר שפיגלר: חלקן יושמו.
מאיר שפיגלר: אין דבר כזה עובד שמחפש מקום עבודה אצל מעסיק, מצא מעסיק והוא לא יכול להיקלט.
מאיר שפיגלר: נהפוך הוא.
מאיר שפיגלר: גם החקלאים משוועים דווקא לכוח אדם זר שנמצא בארץ.
מאיר שפיגלר: אין כאן אפילו חילוקי דעות בין שני הצדדים, צד אחד הרגולטור וצד אחד הצרכנים כלומר החקלאים.
מאיר שפיגלר: לגבי הערביות, הייתי בישיבה, היתה שם חברת כנסת שהבטיחה להעביר לי רשימה של עשרות עובדות ערביות שמעוניינות לעבוד בתחום החקלאות.
מאיר שפיגלר: עד היום לא קיבלתי ולו שם אחד.
מאיר שפיגלר: הבטחתי לה שכאשר יגיעו אלינו שמות נעשה כל אשר לאל ידינו כדי שחקלאים כן יקלטו אותן לעבודה.
מאיר שפיגלר: אם נקבל שמות נפעל.
מאיר שפיגלר: לא הייתה התייחסות עוינת כלפי החקלאים.
קרן טרנר: לגבי ה-flying visa.
קרן טרנר: אנחנו מקבלים מכתבים מקשישים סיעודיים ונכים בצפון, בפריפריה שזכאים לעובד זר.
קרן טרנר: העובד הזר מגיע ובורח כדי לעבוד במסעדה בתל אביב.
קרן טרנר: או שהם עובדים בניקיון בתים.
קרן טרנר: כשאתה בא להרחיק את העובדים האלה אומרים לך, למה שתרחיק אותם?
קרן טרנר: תן להם לעבוד פה בסיעוד.
קרן טרנר: אתה אומר להם, הם ניצלו לרעה את אפשרות התעסוקה פה בישראל.
יעקב כץ: אני לא בדעתו של דב חנין שאנשים שלא נמצאים שלא כחוק יישארו פה.
יעקב כץ: אבל ממשלת ישראל בבואה לדון בבעיית העובדים הזרים צריכה שיהיו לפניה כל הנתונים.
יעקב כץ: אני אבקש ממר חבלין שהוא איש הערבה ומייצג דעה של חקלאים רבים שיגיד מה קורה היום בתחום החקלאות מאז שהתחילו להפחית את מספר התאילנדים שרשאים להיכנס.
יעקב כץ: בתחום החקלאות ביקשתי פגישה עם יושב ראש הכנסת.
יעקב כץ: הדברים הובאו לידיעתו.
יעקב כץ: התוצאה: הוא רוצה לקיים ישיבה שראש הממשלה והשר ישי ואני ניקח בה חלק.
יעקב כץ: אם יש צורך להביא עובדים נוספים והיתה טעות בהערכה אז יביאו עובדים נוספים.
יעקב כץ: תאר מה קורה.
חיים חבלין: בעיות הבניין נוגע ללב.
חיים חבלין: גם צריך לבדוק אצל שירותי הביטחון כמה שב"חים נתפסים מדי יום, בשביל להבין איך מתנהלת הבנייה בישראל אחרי שהחליטו להוציא את העובדים הזרים.
חיים חבלין: לעניין החקלאות.
חיים חבלין: אני מאמין שיש פה אנשים שמצדדים במאבק של שפיגלר.
חיים חבלין: הוא עושה את זה בצורה אימתנית נגיד השחיתות שקרתה גם בחקלאות.
חיים חבלין: אני מצדד בו.
חיים חבלין: תקפתי את שפיגלר ברדיו דרום.
חיים חבלין: בסך הכול הוא מנהל מאבק צודק שאני עומד מאחוריו.
חיים חבלין: יחד עם זאת לא יכול להיות שחקלאים שצריכים עובדים, כמו שיש להם אמצעי יצור אחרים – קרקע ומים, הם צריכים עובדים ושלא יהיו פיגורים.
חיים חבלין: כל פיגור מביא לירידת איכות, ירידת איכות מביאה לפסילת יצוא, פסילת יצוא זה אומר או הצפה של שוק מקומי, ירידת מחירים וחקלאי מתרסק.
חיים חבלין: לדוגמה 12 משפחות בערבה התיכונה שקלטנו בפברואר 2009 שמאז ועד היום, אנחנו כבר סוגרים שנה, ממשלת ישראל נתנה להם חממות, נתנה להם קרקעות, השקיעה בתשתיות מיליונים בשביל לקלוט את החקלאים האלה, משפחות צעירות משלנו, ועל כל שקל שהמדינה שמה הם הביאו שקל מהבית מההורים שלהם.
חיים חבלין: אותן משפחות עד היום לא קיבלו עובדים זרים מתאילנד, 6 עובדים למשפחה על פי חוק.
חיים חבלין: משרד החקלאות אחרי שעשה את המפקד החדש נתן בידיהם באמצעות משרד התמ"ת ושפיגלר נתנו נייר שעליו כתוב מגיע לך 6 עובדים.
חיים חבלין: העובדים האלה לא הגיעו.
חיים חבלין: זה בושה.
חיים חבלין: זו רק דוגמה אחת.
חיים חבלין: התוצאה היא שיש משפחות שקלטנו לפני שנה שהן כבר בדרך החוצה.
חיים חבלין: ואם לא יקרה נס שינחתו להם העובדים, השדות שלהם עמוסים בפלפלים.
חיים חבלין: המחירים באירופה הם מחירים מטורפים שהם יכולים להחזיר את ההשקעה.
חיים חבלין: יהודה בן עזרא מנהל האכיפה עושה עבודה נכונה, הכול טוב ויפה.
חיים חבלין: יבואו ויגידו בערבה לא מוכנים לתת להיכנס.
חיים חבלין: הכול טוב ונכון כל עוד יש מספר עובדים כמספר המכסות.
חיים חבלין: בפועל חסרים היום לפחות אלפיים ברמה הארצית.
חיים חבלין: אצלנו חסרים 500 .
יעקב כץ: אני שואל מה קורה עם צעירים שיד אחת נתנה להם חממות במיליונים, יד אחת טיפחה אותם, הם הביאו כסף מהבית, כמו בתחום הבניה יד אחת אמרה להם תלכו לקורס, תעבדו בעבודות רטובות, ובחורים התנדבו ובסופו של יום אלה לא עובדים בבנייה ואלה לא עובדים בחקלאות.
יעקב כץ: אני מבקש להעביר את זה לראש הממשלה.
יעקב כץ: הנתון הזה לא הובא כאשר החליטו על קיצוצים.
חיים חבלין: משרד החקלאות באמצעות הממשלה השקיע המון כספים גם אצלנו גם באזורים אחרים ובנה את החקלאות בצורה כזאת שהיא בנויה על עובדים זרים.
חיים חבלין: באבחה אחת, 5 שנים זו אבחה.
חיים חבלין: משרד האוצר רצה להוריד את זה ל-3000 עובדים.
חיים חבלין: זה היה נכון להוריד את כל כמות העובדים בחקלאות ל-3000 עובדים ועל ידי כך לחסל את החקלאות.
חיים חבלין: החקלאי מתאמץ לשרוד וזה נגמר במפח נפש, בפשיטת רגל ונטישת אזור.
חיים חבלין: אצלנו חקלאי שלא שורד זה עזיבה של התיישבות.
חיים חבלין: אין אצלנו חלופות תעסוקה.
חיים חבלין: היה עדיף שהיו חותכים וזהו.
חיים חבלין: עכשיו חתכו ב-30%.
חיים חבלין: אנחנו לא יכולים לשאת את הדבר הזה.
חיים חבלין: אנחנו לא יכולים להיות בתוך המתווה הפוחת.
יעקב כץ: מה יקרה בערבה ואני רוצה שעם ישראל ישמע.
יעקב כץ: גלעד מהמ.מ.מ נותן לי נתון- חסרים 2434 עובדים בתחום החקלאות.
יעקב כץ: האם ממשלת ישראל נתנה את דעתה על כך כאשר קצצה מכסות?
קרן טרנר: המכסות נשארו אותן מכסות.
יעקב כץ: המכסות נשארו אבל הלב, הנשמה.
יעקב כץ: הרגש.
יעקב כץ: האחריות.
יעקב כץ: המשפחה.
יעקב כץ: הילדים.
יעקב כץ: הפירות, הירקות.
יעקב כץ: ממשלה באוויר.
חיים חבלין: אני חייב לתת נקודת ציון אחת לשפיגלר.
חיים חבלין: הוא הבין את העניין הזה לפני 4 חודשים עצר יציאת עובדים מהארץ בשביל לעצור את ההתדרדרות.
חיים חבלין: באזור שלנו שמנו לנו כחזון להגדיל את האזור לעשרת אלפים תושבים אנחנו נמצא את עצמנו הולכים ופוחתים.
חיים חבלין: אני רוצה לברך אותך היושב ראש שאתה עומד ונלחם כמו אריה על הזכויות שלנו.
יעקב כץ: לא ננוח ולא נשקוט לא רק לגבי הערבה, לא רק לגבי החקלאות, גם בתחום הבנייה.
יעקב כץ: הראייה צריכה להיות ראייה אחראית.
יעקב כץ: יש לנו זוגות צעירים, יש סטודנטים, צריך לדאוג להם.
יעקב כץ: נשמע את בן עזרא.
יהודה בן עזרא: אנחנו פשוט עושים בלבול לציבור.
יהודה בן עזרא: לא היה דיון במכסות של העובדים הזרים.
יהודה בן עזרא: לא נפתח הדיון הזה.
יהודה בן עזרא: דובר על אנשים שהם שוהים בלתי חוקיים בישראל.
יהודה בן עזרא: לא עובדים זרים.
יעקב כץ: מדוע שהממשלה מתכנסת לדון בנושא היא לא מתחשבת בהחלטות קודמות שהגענו אליהן בנושא?
יעקב כץ: העניינים הם לא טכניים.
יעקב כץ: אני דואג למסכנים, לחלשים, לפרולטריון, לערבים, לזרים, לזוגות הצעירים, לחיילים המשוחררים.
קרן טרנר: השרים לא חשבו כמוך.
קרן טרנר: היו שרים שביקשו להפחית עוד יותר את המכסות.
יהודה בן עזרא: אני יוצא מנקודת הנחה שהחלטת הממשלה נשענת על החלטות קודמות.
יהודה בן עזרא: כל ההחלטות הן לגבי שוהים בלתי חוקיים.
יהודה בן עזרא: היחידה שלי לא מרחיקה עובדים זרים חוקיים.
אריה זילברברג: אני מהוועד של תאגידי כוח אדם.
אריה זילברברג: המצב אצלנו הוא אבסורדי.
אריה זילברברג: אני אתמול קיבלתי מכתב שצריך לגרש מהארץ 40% מהעובדים החוקיים.
אריה זילברברג: הנושא המוסדר ביותר זה נושא הבנייה.
אריה זילברברג: אין אף עובד לא חוקי.
אריה זילברברג: אין אף עובד שבורח ממקום העבודה שלו מאחר ויש להם קופת גמל שבתום תקופת העבודה יש להם 50 אלף שקלים נטו.
אריה זילברברג: אני מעסיק היום 300 עובדי בנייה, כולם חוקיים.
אריה זילברברג: העתק תלוש השכר שלהם נמצא בתמ"ת מדי חודש.
יעקב כץ: האם הנתונים שאני אמרתי נכונים?
אריה זילברברג: לגבי הבנייה בוודאי.
אריה זילברברג: יש ביקוש עצום.
אריה זילברברג: העלות הממוצעת אצלי בתאגיד של הקבלן שמשלם לי היא 12 וחצי אלף שקל לחודש לעובד זר.
אריה זילברברג: האם אתם יודעים שרק האגרות שהמדינה גובה הן בדיוק 3000 שקל לחודש אגרות.
אריה זילברברג: אלף הושתו עלינו בינואר האחרון.
יעקב כץ: למה מחירי הדירות עולים?
אריה זילברברג: מאחר ואין עובדים.
אריה זילברברג: הקבלנים מתחננים להביא עובדים.
אריה זילברברג: גונבים בעצמם מקבלן אחר.
אריה זילברברג: אומרים לי תרשום אצלך בתאגיד את העובדים האלה.
אריה זילברברג: ואין מי שיעבוד.
אריה זילברברג: אין עובדים ישראלים בבנייה.
אריה זילברברג: יש החלטת ממשלה.
אריה זילברברג: זרקו החלטת ממשלה על קורסים.
אריה זילברברג: אני קורא לממשלה אם הקורסים יצליחו אז תגרשו את העובדים הזרים.
אריה זילברברג: לא נעים לי להגיד את העובדים שלי הכי קל לגרש.
אריה זילברברג: כי יש להם כתובת, יש להם שם.
אריה זילברברג: קל למצוא אותם.
אריה זילברברג: הכי קשה להתעסק עם העובדים הלא חוקיים בתחנה המרכזית.
אריה זילברברג: תעשו משהו כי היום אני צריך לגרש מאה עובדים.
יעקב כץ: בנינו שמשתחררים מהצבא אין להם אין להם איפה לגור.
יעקב כץ: על זה היתה צריכה לשבת ממשלת נתניהו.
יעקב כץ: מתוך הנתון הזה להחליט אם צריך עובדים או לא.
יעקב כץ: בן משה כבר פתח קורסים, כבר סגר קורסים.
אורי רובין: אני יושב ראש ועדת העבודה של איגוד הקבלנים.
אורי רובין: מתי נוצרים שב"חים?
אורי רובין: כאשר יש חוסר בעובדים.
אורי רובין: למה לי לשלם לזילברברג 12 וחצי אלף שקל לחודש על עובד זר אם יש לי ישראלים?
אורי רובין: אני איש עסקים.
אורי רובין: אני רוצה שיעלה לי בזול, למכור ביוקר ולהרוויח.
אורי רובין: הוא לא מרוויח עלי יותר מדי.
אורי רובין: הוא מרוויח 3 שקלים לשעה.
אורי רובין: העלות הבסיסית שאחראית לה ממשלת ישראל מגיעה לרמות שכר של 12 וחצי אלף שקל.
אורי רובין: אנחנו רק לפני שבועיים חתמנו על הסכם קיבוצי בענף הבניין שהשכר הבסיסי בו הוא 4350 שקל ומסתיים ב-6200 שקל.
אורי רובין: אז למה לי לשלם כפול?
אורי רובין: בגלל שאין.
אורי רובין: בענף הבניין יש קרוב למאה מקצועות.
אורי רובין: יש מקצועות רטובים שלהם הישראלים לא מגיעים ויש מקצועות יבשים.
אורי רובין: במקצוע השלדאות – טפסנות, ברזל, בנייה, טיח וריצוף לא מגיעים ישראלים.
אורי רובין: הכשרנו ישראלים בתחום הגבס והצבע והשרברבות והחשמל.
קרן טרנר: העובדים הם במחיר של 16 אלף שקלים.
קרן טרנר: אם אתם רוצים עובדים זולים ישראלים לא ייכנסו לענף שבו השכר נמוך.
קרן טרנר: מה אחוז השכר בתשומות שלך?
אורי רובין: 38.8% בממוצע.
אורי רובין: שאלת למה מחירי הדירות יקרים.
אורי רובין: יש 3 פרמטרים, שניים מהם לא קשורים לכאן.
אורי רובין: זה זמינות הקרקע והתכנון, זמן הרישוי.
אורי רובין: הדבר השלישי הוא כמות העובדים.
אורי רובין: תקורה של בניין של 9 קומות זה 60 אלף שקל לחודש.
אורי רובין: אם לוקח לו 18 חודש יותר ממה שצריך לקחת זה למעלה ממיליון וחצי שקל.
אורי רובין: תחלק את זה לכמות הדירות.
אורי רובין: זה מייקר כל דירה.
אורי רובין: 100 אלף שקל תוספת לעלות.
אורי רובין: צריך לפתוח את הדיון על מכסות.
אורי רובין: בטח אצלנו שרק 4% מהענף הם עובדים זרים.
יצחק גורביץ: לא רק שזה 4% עובדים זרים בענף הבנייה.
יצחק גורביץ: יש לנו 150 אלף עובדים ישראלים שבנויים על אותם 4% ו-15 אלף פלשתינים.
יעקב כץ: אני רוצה שמר שפיגלר יתייחס לנושא הסיעוד.
מאיר שפיגלר: לגבי הסיעוד, בהחלטת הממשלה אין מגבלה לגבי המכסה של העובדים הזרים שרשאים להיכנס לארץ ולעבוד אצל מטופלים מכל הסוגים.
מאיר שפיגלר: יש היום 43 אלף עובדים זרים.
מאיר שפיגלר: מלכתחילה לא אמורים לתת היתר למעסיק שהוא לא נדרש לעובד סיעודי מסביב ל-24 שעות ביממה.
מאיר שפיגלר: תושב הארץ לא יכול להיות צמוד בצורה כזאת.
יעקב כץ: יש אגודות שאומרות שזה כמעט תנאי עבדות.
מאיר שפיגלר: הוא לא עובד 24 שעות.
מאיר שפיגלר: הוא נמצא ליד המטופל 24 שעות ביממה.
מאיר שפיגלר: יש לו זכויות.
מאיר שפיגלר: חופשה שבועית.
מאיר שפיגלר: חופשה שנתית.
מאיר שפיגלר: הדברים האלה תואמים את עקרונות החוק הבסיסי במדינת ישראל.
מאיר שפיגלר: להחלטת הממשלה יש עוגנים מאוד משמעותיים שיש בהם כדי להקל באופן ניכר על המצוקה האובייקטיבית שעובדים זרים אם זה סמוך להגעתם, אם זה לאחר קליטתם בארץ עושים בסופו של יום את החשבון האישי שלהם ומחליטים לעבור ממטופל במצב פיזי אחד למטופל במצב פיזי אחר, ממצב של מגורים עם המטופל באזורים נידחים למרכז הארץ.
מאיר שפיגלר: ההחלטות של הממשלה נותנות כלים אופרטיביים למנוע את המצב הזה לא רק לנו גם ללשכות הפרטיות בסיעוד שמתמודדים עם המצוקה הזאת והן עומדות חסרות אונים לפעמים.
מאיר שפיגלר: עובד זר שבא מחו"ל מראש ידע לאיזה אזור הוא מיועד בארץ.
מאיר שפיגלר: אם הוא עובר למרכז הוא הופך להיות לא חוקי מבחינת השהייה.
מאיר שפיגלר: כנ"ל לגבי מעבר מתחום תעסוקה אחד לתחום תעסוקה אחר.
מאיר שפיגלר: וגם לגבי מספר הפעמים שהוא רשאי ללא סיבה מוצדקת להגיד: לא רוצה.
מאיר שפיגלר: הוא יכול לסרב להיות אצל מטופל מסוים, אצל מטופל שני, אבל בפעם השלישית אנחנו נעשה את הכול כדי שהוא יעזוב את הארץ ולא יישאר כאן.
מאיר שפיגלר: לגבי בג"ץ הכבילה.
מאיר שפיגלר: החלטת הממשלה היא כזאת שאנחנו מקווים שההנחיות האלה תעמודנה גם בפני עתירות כלפי החלטות האלה בבג"ץ.
מאיר שפיגלר: היות ויש כאן גופים שמסייעים לעובדים הזרים ככל שזה נוגע לסיעוד אז אני רוצה לדווח ולומר שבמקביל נעשית אכיפה מאוד ממוקדת כנגד התנהלות קלוקלת כושלת של המעסיקים ושל הלשכות הפרטיות כנגד העובדים הזרים.
מאיר שפיגלר: זה נוגע לביטול רישיונות, קנסות על פי עבירות פליליות, ביטול היתרים של מעסיקים שמתנהגים בצורה שאיננה תואמת את הוראות החוק והערכים שלנו במדינת ישראל ואנחנו מכבידים את ידנו בתחום הזה.
מאיר שפיגלר: אנחנו הולכים לפרסם בימים הקרובים את התיקונים לנוהל החדש כדי לתת איזון בין הצרכים של המטופלים לבין הזכויות של העובדים לבין האפשרות של הלשכות הפרטיות לתת את השירות הנדרש מהם ולא לקרוס.
מאיר שפיגלר: זאת אומרת להצליח לשרוד גם בפן הכלכלי.
יצחק שוורץ: יש עובדים זרים בפריפריה שמאוד קל להם והם מאוד רוצים וקו לעובד מאוד מעודד את זה שהם יגיעו לתל אביב ואותם מטופלים סיעודיים נותרים חסרי אונים.
יצחק שוורץ: אם אתם מאפשרים להם את הניוד הזה ואתם מאפשרים לאותו עובד זר שידע טרם כניסתו לארץ שהוא יעבוד אצל פלוני המתגורר בצפון הארץ והוא משיקוליו נוטש וזה המינוח הנכון בחוק העונשין, הוא נוטש את המטופל ועובר לתל אביב אותו מטופל נשאר חסר אונים ואתם משרד הפנים מאשרים זאת.
מאיר שפיגלר: אתה לא יכול לתפוס בכוח עובד.
מאיר שפיגלר: משום העובדה שהוא לא תושב מדינת ישראל, הוא אדם שבא לכאן למען מטרה מוצהרת שידועה לו מראש.
מאיר שפיגלר: כאן יש בג"ץ כבילה ואנחנו לא יכולים לעשות דברים קיצוניים מדי מכיוון שאחר כך נידרש לבוא ולתת הסברים בפני בג"ץ מנסים למצוא את הדרך המלך.
מאיר שפיגלר: אנחנו מודעים לבעיה הזאת.
מאיר שפיגלר: אדם שננטש הוא חסר אונים ואין מי שייסע לו.
מאיר שפיגלר: בשורה התחתונה ישנם מקרים שאין תשובה.
מאיר שפיגלר: אלא אם תתקבל בוועדת חריגים החלטה להביא לאותו מטופל עובד זר חדש מחו"ל.
מאיר שפיגלר: בדרך כלל אלה שבורחים אי אפשר למצוא אותם.
מאיר שפיגלר: הם נעלמים.
מאיר שפיגלר: לא ייתכן שמדינת ישראל תביא כנגד כל עובד זר שבורח עובד זר חדש.
מאיר שפיגלר: אנחנו נבדוק טוב את ההתנהלות של הלשכות הפרטיות, נראה אם זה משהו חד פעמי או תופעה שחוזרת על עצמה.
מאיר שפיגלר: אנחנו עושים את זה.
יעקב כץ: בן עזרא אתם ביחידת עוז לגבי עובד זר שנטש מטופל מתי אתם מטפלים בו?
יהודה בן עזרא: אם מצאנו אותו עובד במקום אחר אני בא להרחיק אותו מהארץ כי הוא עובד לא חוקי עכשיו.
יהודה בן עזרא: מה אומרים לי?
יהודה בן עזרא: אי אפשר להרחיק אותו מהארץ.
יהודה בן עזרא: בג"ץ כבילה.
יהודה בן עזרא: אתה לא יכול לכבול אותו למעביד.
יהודה בן עזרא: אני עוצר אותו, עושה לו תשאול, בודק למה הוא עזב ואז הוא אומר לי: קשה לי אצל המעסיק שלי.
יהודה בן עזרא: אני מחפש משהו יותר קל.
יעקב כץ: מישהו יכול להגיד כמה נכים או זקנים בפריפריה ננטשים?
יעקב כץ: צריך להיות חוק שעונה גם על נושא הכבילה.
קרן טרנר: בהחלטת ממשלה לא טיפלנו במכסות אבל כן נתנו מענה לזה.
קרן טרנר: קביעת אזור גיאוגרפי, הגבלת מספר המעברים.
קרן טרנר: אנחנו מטפלים בזה באוכלוסייה הזאת.
יעקב כץ: אנחנו נכין חוק שדומה למה שקורה בקנדה שברגע שהגיע לפה אדם לעבוד אצל מישהו מסוים אם לא התעללו בו והתעמרו בו הוא לא יכול לעזוב את המטופל.
יעקב כץ: עכשיו אני רוצה לשמוע את סיגל.
סיגל רוזן: קרוב לארבע שנים שהכבילה עדיין בועטת וקיימת והחלטה הזאת הולכת ומעגנת את זה בחוק ולא ברור לי איך חושבים לפתור את העניין הזה.
יעקב כץ: אם קשיש או נכה ננטשים על ידי העובד האם אתם גם מטפלים בזקן או בנכה?
סיגל רוזן: יש מספיק ארגונים שמטפלים בהם.
סיגל רוזן: סליחה.
סיגל רוזן: אני נציגה יחידה כאן של ארגוני זכויות האדם.
סיגל רוזן: אני מבקשת.
יעקב כץ: אני שאלתי אם את גם חושבת על הנטוש?
סיגל רוזן: הנטוש מיד יכול להעסיק עובד זר אחר גם אם לא באופן חוקי מקרב אותם מהגרי עבודה רבים שנמצאים בארץ ללא אשרה.
סיגל רוזן: ויש עודף חמור במהגרי עבודה.
סיגל רוזן: זה הנתונים שהמדינה נתנה לבג"ץ.
סיגל רוזן: היה עודף של עשרת אלפים עובדי סיעוד.
סיגל רוזן: לא נגמר כי מביאים כל הזמן חדשים.
סיגל רוזן: לדבריו של יוסי אדלשטיין מאגף זרים ברשות ההגירה מדי חודש נכנסים לישראל בין 500 ל-600 מהגרי עבודה אך ורק בתחום הסיעוד.
סיגל רוזן: יש בהחלטה צדדים חיובים.
סיגל רוזן: אנחנו בהחלט בעד המאגר.
סיגל רוזן: אנחנו בעד החמרה האכיפה על המעסיקים.
סיגל רוזן: אנחנו בעד ההסכמים הבי לטרלים.
סיגל רוזן: אני רוצה להתייחס לסעיף 7 בהחלטה שיוצר שב"חים.
סיגל רוזן: הוא יצור את כל שוהים שלא כדין שילכו ויתרבו כאן.
סיגל רוזן: הסעיף הראשון ב-7 דורש תקופת צינון, דורש שמהגר עבודה שנמצא בישראל שלא כדין יוכל להסדיר את מעמדו רק לאחר תקופת צינון שמהלכה הוא יצטרך לצאת מהארץ ולחזור.
סיגל רוזן: אנחנו מדברים פה על המוני עובדי סיעוד שמשרד הפנים בגלל שהוא לא מסדיר את האשרות גורם לכך שהם הופכים להיות שוהים שלא כדין.
סיגל רוזן: אנחנו מדברים על מבקשי מקלט ששוהים פה שלא כדין ולא יכולים לצאת מהארץ כי אין להם לאן.
סיגל רוזן: אנחנו מדברים על אנשים נטולי אזרחות, אנחנו מדברים על ילדים שנולדו כאן והם שוהים שלא כדין.
סיגל רוזן: סעיפים 7 ג' וד' קובעים שמי שלא הועסק בתחום עיסוקו למעלה מ-90 יום לא יוכל להסדיר את מעמדו ויגורש מהארץ.
סיגל רוזן: בפועל מהגרי עבודה במיוחד בענף הסיעוד לא מצליחים להסדיר את מעמדם במשך למעלה מ-90 יום בגלל מדיניות משרד הפנים.
סיגל רוזן: בגלל שגם אם הם כבר מוצאים מעסיק שמעוניין להעסיק אותם משרד הפנים מתמהמה בהסדרת מעמדם והתוצאה היא שבמשך שלושה חודשים הם שוהים שלא כדין בישראל ואז הם יגורשו ותחתיהם יובאו מהגרי עבודה אחרים.
סיגל רוזן: בבג"ץ הכבילה נקבע שביטול אשראי כסיום יחסי עבודה וגם הגבלת המעבר הינם מעין עבדות מודרנית.
סיגל רוזן: אלה מילים של בג"ץ.
סיגל רוזן: זאת אומרת שכל פעם שמהגר עבודה המעסיק הקשיש יחזיר נשמתו לבורא או יעבור למוסד סיעודי בעצם אותו עובד יהפוך לשוהה בלתי חוקי ואם תוך 90 יום הוא לא ימצא מעסיק חדש שיסדיר את האשרה שלו במשרד הפנים הוא יגורש.
סיגל רוזן: מילה על הגבלה גיאוגרפית של מהגרי עבודה בענף הסיעוד לפריפריה.
סיגל רוזן: גם היום נורא קשה למצוא מעסיקים שיסכימו להעסיק מהגרי עבודה שאיבדו את מעמדם ולא משנה מאיזו סיבה כי כל זמן שהשמיים פתוחים ימשיכו להגיע עוד ועוד מהגרי עבודה יהיה להם עוד יותר קשה אם הם יהיו מוגבלים גיאוגרפית לפריפריה או לנכים קשים.
סיגל רוזן: נאמר פה שחסרים עובדים לחקלאות.
סיגל רוזן: לפני כשבועיים השתתפתי בישיבה שכינס חבר הכנסת ניצן הורוביץ עם נציגי החקלאים ונציגי עמותת מען.
סיגל רוזן: נציגי עמותת מען הביאו רשימות של אלף עובדי ועובדות ערבים שמעוניינים לעבוד בחקלאות והיה בישיבה חיים חדד שהבטיח שיהיה בקשר עם נציג עמותת מען.
סיגל רוזן: נציג עמותת מען אמר לי רק אתמול שהוא רודף אחריו כבר ימים ארוכים ולא מצליח להשיג אותו.
יעקב כץ: אפשר להביא את זה אלי.
יעקב כץ: אני יושב ראש הוועדה.
יעקב כץ: אני אוכל לקשר אותם לחקלאות.
אלי יריב: ההסתדרות החדשה.
אלי יריב: מחירי הדירות מאמירים ב-14%.
יעקב כץ: דיברתי אם השר אטיאס.
יעקב כץ: הוא מוכן לשחרר מגרשים.
יעקב כץ: אבל אין מי שיבנה אותם.
יעקב כץ: היו פה 70 אלף עובדים זרים.
יעקב כץ: קיצצו.
יעקב כץ: צריך באיזו דרך למלא את מקומם.
יעקב כץ: מי עושה את העבודה במקום?
יעקב כץ: צריך לשאול את השאלה הזאת.
יעקב כץ: השאלות צריכות להיות, איך אני עוזר לחקלאי?
יעקב כץ: איך אני עוזר למדינה להכניס כסף?
יעקב כץ: איך אני עוזר לזוג הצעיר לבנות?
יעקב כץ: ומתוך כך לגזור את הנגזרת.
יעקב כץ: לא ייכנסו אנשים בעבודות רטובות בלי שיכשירו אותם ויתנו להם הטבות או שיחנכו אותם לכך כמו שהיה בזמן בן גוריון לפני מאה שנה.
יעקב כץ: אם לא יחנכו לעבודת כפיים ולא יתנו הטבות לבוגרי צבא לא ייכנסו אנשים לעבודה.
יעקב כץ: ואם לא ייכנסו אנשים לעבודה אתה ידיים אחרות, או עובדים זרים או ערבים שבאים מיהודה ושומרון.
אלי יריב: אנחנו כהסתדרות קיבלנו החלטה מהפכנית שאנחנו מצרפים את העובדים הזרים החוקיים להיות חברים בארגון שלנו על מנת לתת להם הגנה מקצועית בכל אשר הם יתקלו.
אלי יריב: אנחנו מברכים את הממשלה על צעדי האכיפה שהם נוקטים פה בהחלטות.
אלי יריב: אבל אנחנו מסתייגים מכל נושא המעברים.
אלי יריב: צריך לבחון אותו היטב לפני שמבצעים אותו מפני שעניין המעברים זה לא רק אם המטופל נפטר, יכול להיות שאין קומוניקציה, יש הרבה סיבות.
אלי יריב: צריך לפתור את זה בדרך מידתית.
נתן שביאן: דיברו על עובד שנוטש מטופל בפריפריה.
נתן שביאן: עד שעובד חדש יגיע אליו ייקח זמן.
נתן שביאן: עד שהוא ילמד את העבודה ואני יודע מה זה כי אני נכה מזה 13 שנה, היו לי 10 עובדים זרים במשך פחות משנה.
נתן שביאן: הם פשוט בורחים.
נתן שביאן: אין מי שיחליף אותם.
נתן שביאן: רק עכשיו נודע לי שיש קו למעסיק.