GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי אורבך: עם כמה חברות כוח אתם עובדים?
חיים חדד: 41.
אורי אורבך: לגבי הערבה, יש זכיין מסוים?
יפתח בן-דוד: ישנה חברה שנקראת החברה העירונית, החברה לפיתוח של המועצה.
חיים חדד: בנושא של קנסות חלוטין וכאן דיברו על זה, ואני אתן לך דוגמה אמיתית.
חיים חדד: יש קנס חלוט על חקלאי על חוב של 50,000 שקל.
חיים חדד: הקנס הזה נקבע לפני כארבע שנים, לחקלאי הזה יש 10 עובדים, הגיעו אליו פקחים למקום מגורי העובדים והם מצאו את התאילנדים אוכלים על הרצפה, הוא קנס את כל אחד מהעובדים בסכום של 5,000 שקל על עבירה.
חיים חדד: מסביר לו החקלאי שהתאילנדים לא אוכלים על שולחן, השולחן נמצא בחוץ, החקלאי מביא להם שולחן והם מוצאים אותו החוצה ושוב הוא מכניס את השולחן והם מוצאים אותו החוצה.
חיים חדד: הם הגיעו לביקורת ומצאו אותם יושבים על השטיח ואוכלים והוא קיבל 50,000 שקל קנס.
חיים חדד: אין סוף מקרים כאלה.
אבי לקח: כמו שנאמר כאן אנחנו אמונים לבצע מצד אחד את הוראות הממשלה ואם נקבעה מכסה מסוימת, גם אם זה מוצא חן בעינינו וגם אם לא אנחנו צריכים ליישם אותה, ומצד שני אנחנו אמונים ורוצים לתת שירות לחקלאים.
אבי לקח: כמו שנאמר גם אנחנו היינו בסיור בערבה והתרשמנו מעבר לידע האישי שלנו ובתוך המתח הזה אנחנו מנסים לעשות את העבודה הכי טוב שאפשר.
משה (מוץ) מטלון: אם שמעתי נכון אתם בפחות מהמכסה.
אבי לקח: תהליך איזון התיקים הוא תהליך שדרכו אנחנו מקבלים את האינפורמציה כמה עובדים זרים יש לחקלאי ומחברים בין העובדים הזרים לבין החקלאים.
אבי לקח: בשנה שעברה היה מצב שלמעשה לא יכולנו לבצע את איזון התיקים בגלל נושא של החלטות ממשלה שנדחו ולמעשה הקביעה מה תהייה המכסה לחקלאות ולאחר כך החלוקה שלה נדחתה לסוף השנה.
אבי לקח: מצאנו את עצמנו נכנסים לתוך איזון התיקים לקראת סוף השנה.
אבי לקח: השנה קיבלנו את ההקצאה של השנה, שוב, די מאוחר ועם זה יצאנו לדרך ומצאנו את עצמנו במהלך השנה עושים את איזון התיקים.
אבי לקח: סיימנו את איזון התיקים ויש לנו תמונת מצב.
אבי לקח: על פי תמונת המצב כדי להשלים ל- 36,000 לחקלאים אנחנו, וכמו שנאמר קודם, הגענו לכך שיש 3,700 עובדים זרים שלענף הזה צריך להביא מחוץ לארץ וכ- 1,100 עובדים נמצאים בארץ שצריך לחבר בינם לבין חקלאים שחסר להם.
יעקב כץ: כדי להגיע ל- 37,000 עובדים.
אבי לקח: כדי להגיע ל- 26,000.
אבי לקח: בתוך התהליך שהוא תהליך מורכב והוא צריך להיות הכי צודק שבעולם.
אבי לקח: במסגרת הכלים יצרנו טבלה שמית של כל חקלאי, מה הם החוסרים שיש לו וזה על פי מה שעלה לנו באיזון התיקים.
אבי לקח: צריך לזכור שאם יש כ- 400 חקלאים שלא השתתפו בתשלום האגרה ולא נכנסו לאיזון התיקים לגביהם אין לנו את הפירוט, והם גם מחוץ למשחק.
אבי לקח: מדובר כאן על כ- 1,000 עובדים זרים שנמצאים ברשותם וכעת הם צריכים לנוע לכיוון של מעסיקים שעובדים כדין ומגיע להם מה שמגיע.
אבי לקח: בתוך התהליך הזה אנחנו בנינו טבלה שמית, לגבי כל חקלאי כמה חסר לו ובכלל - - -
יעקב כץ: חיים, לכם יש ידיעות למה אנשים לא איזנו את התיקים?
יעקב כץ: אתם עובדים מולם.
יעקב כץ: אני מתכוון בעיקר לערבה.
חיים חבלין: יש 100% איזון.
יעקב כץ: זה בעיקר במקומות אחרים.
אבי לקח: השיקולים הם שיקולים, ואני מדבר על דוגמאות שבדקנו כדי להרגיש את השטח, יש מקרים שחקלאי לא הסדיר את החוב שלו או את ההקצאה, יש אולי חקלאים שלא ממשיכים לעבוד, יש חקלאים ששכחו ואנחנו נתנו כמה התראות, ואגב בגלל זה התארך תהליך איזון התיקים.
אבי לקח: בטבלה הזאת כל חקלאי, זה הופץ באינטרנט וכל חקלאי יכול לראות מה חסר לו, אבל זה כפוף לטבלה מחייבת שבה אחוז מסוים מהחסר הוא צריך למלא בארץ, כי בכל זאת צריך לנצל את העובדים הזרים שנמצאים בארץ לחבר אותם לחקלאים.
אבי לקח: 70% מהחסר, לייבא מחוץ לארץ.
אבי לקח: זה ה- 3,700.
אבי לקח: פה יש את מה שהעלו קודם, יש את הטבלה שאנחנו מחויבים ב- 20% ו- 80%, ומה שקורה בפועל, וזו החלטת ממשלה, מבחינתו הקצנו לאותו חקלאי את ה- 70%.
אבי לקח: זה שבהחלטה שלו ומהשיקולים שעלו כאן הוא החליט לקחת רק את ה- 80% מתוך ה- 70% כי הם תאילנדים ואת ה- 20% לקחו רק חקלאים בודדים שכן מסתדרים עם הלא התאילנדים.
אבי לקח: זה לידעתכם.
יעקב כץ: אנחנו נצטרך לעשות אצלנו עבודה יחד עם היושב ראש ועם גורמים מהממשלה וגם האוצר ולראות איך מתירים את הפולנטר הזה וגם הטענה שתאילנדים לא עובדים עם אחרים והטענה שזה לא הלך וחוץ מהתאילנדים אף אחד אחר לא הסתדר בחקלאות.
יפתח בן דוד: הכל נכון ומהמאגרים האלה אי אפשר להביא עובדים, עובד שבא מהמאגר הוירטואלי הזה הוא בבוקר בא ואחר כך הוא הולך, שלושה חודשים הוא לא נחשב ברחן והוא איננו, החקלאים מעסיקים עובדים שאינם, עובדים במאסר על סמים שאמר קודמו של אמנון בן עמי, שבמקום העובדים שבמאסר לא יביאו עובדים אחרים מתאילנד, יביאו אחד מהמאגר הוירטואלי, רק בערבה יש 550 מקרים פרטניים ובטח בארץ כמו שחיים אמר יש בטח יותר.
יפתח בן דוד: העניין הזה הולך וחוזר.
יעקב כץ: יש בעיות בכל דיווח.
יעקב כץ: ברגע שקובעים כללים שהכמות הולכת ופוחתת, ברגע שקובעים את ה- 80% ו- 20% יוצרים מציאות, ברגע שאתה מכניס לתוך סד של מכסה ואתה מושך מכיוון לכיוון יש בעיה, אני אגב שמחתי לשמוע שאתם משלמים 100 מיליון שקל למדינת ישראל.
יפתח בן דוד: אתה שמח?
יפתח בן דוד: אנחנו לא.
יעקב כץ: אני שמח כי אם זה 100 מיליון שקל סימן שאתם מרוויחים 100 מיליון וגרוש.
חיים חדד: תאר לעצמך שהיו מבקשים תשלום מהמתיישבים על הזכות לגור באיזה מקום, 100 מיליון.
חיים חדד: זה לא היה נראה הגיוני.
יעקב כץ: חשבתי שתדרשו לשלם עוד 100 מיליון.
חיים חדד: בטבלה עליה הוא מדבר פרסמו 3,000 במקום 3,700, בדקנו את זה.
חיים חדד: הבעיה השנייה היא שעל כל עובד שיוצא הם לא מאפשרים להשלים במקומו, וזה יורד.
אבי לקח: הטבלה היא טבלת השלמות, כלומר אנחנו בתוך הטבלה הזאת הכנסנו ומילינו את החסר לכל חקלאי בלי לקחת בחשבון את מה שנקרא נוהל שיחלופים.
אבי לקח: זה אומר שגם אם החקלאי על פי אותו נוהל לא היה זכאי להביא מחוץ לארץ עובד כי הוא נטש אותו בתום 36 חודשים, יש גם את הכללים האלה, הוא כן יקבל להביא מחוץ לארץ על פי הטבלה שעשינו.
אבי לקח: וזאת משום שההחלטה היא להשלים.
אבי לקח: באותה נשימה אנחנו עצרנו בהחלט את נוהל שיחלופים ונקבע לוח זמנים, נקבע לוח זמנים ואנחנו גומרים את הנושא של ההשלמות.
אבי לקח: אנחנו יושבים על המדוכה ואם יהיה חסר אנחנו נשלים, אם לא יהיה חסר לא, אנחנו צריכים להיות עם היד על הדופק.
יעקב כץ: נמצאים כאן גם החבר'ה מהערבה וגם החבר'ה מהחקלאות בכלל.
יעקב כץ: לכאורה כולם רוצים את אותו דבר.
יעקב כץ: כאן צריכים וכמו שכתוב במשנה בפרקי אבות "אין ...
יעקב כץ: אחרי כל הדברים לב טוב" לב טוב כולל הכל, כולל עין טובה, חבר טוב, לב טוב, לב טוב, רגישות, לב טוב.
יעקב כץ: ואם קורא ורואים למשל במאגר שהם בורחים והם לא משלימים וזה רק מופיע טכנית-וירטואלית ולא מעשי, כי בסופו דבר לאדם שייקח אותו הוא יעלם לו גם כן, וזה רק כדי לצאת ידי חובה מבחינת הטבלה אבל זה לא פותר את הבעיה של החקלאי.
יעקב כץ: אנחנו צריכים להתאמץ.
יעקב כץ: אתה לא מבצע את השיחלופין ואתה מוציא חבר'ה ואתה לא מכניס במקומם אנשים חדשים.
יעקב כץ: מה יועילו חכמים בתקנתם כי אתה נמצא באותו יום באותו מצב.
ראובן ריבלין: סליחה רבותיי החקלאים, הרי אפשר לבוא ולומר, הם מתעסקים באיזה טכניקה שהיא מכניקה והם לא יודעים.
ראובן ריבלין: כי למשרד הפנים אין בכל חווה וחווה את האנשים שלו, הוא יכול רק לקבל דיווחים ועל פיהם לשכלל החלטות.
ראובן ריבלין: כמובן שאם אתה הופך את העניין שרק מה שבשטח הוא זה שקובע ואחר כך אתה תבוא ותאמר לו הוא הלך לי, אפשר שגם החקלאי, בשבילי החקלאי הוא צדיק כי הוא עובד אדמה, הוא אדם שאין לו זמן להתעסק בנוכלות, אמרו לי שיכולים להיות גם דברים כאלה ואני לא מאמין, אבל אמרו שכן יכולים להיות גם דברים כאלה.
ראובן ריבלין: יש כאן מערכת מול מערכת, יש כאן טענה מאוד צודקת ששמעתי שאומרים שכאשר נותנים מהמאגר זה וירטואלי, כי אם אתה מספק לי עשרה עובדים שחמישה מהם בכלל לא הולכים ורק בעוד שלושה חודשים תוכל להתייחס, ורק בעוד חצי שנה להבין מה קרה ובעוד שנה לתת לי אחר, הדברים האלה לא יוצרים מערכת של עבודה.
ראובן ריבלין: אנחנו רוצים שהמאגר לא יהיה וירטואלי אלא יהיה מאגר אזורי, מאגר סקטוריאלי ומאגר סקטוריאלי גיאוגרפי ושיהיה לו שם מפקח שיבוא אחת לכמה חודשים.
ראובן ריבלין: אם תראה שהם עשו דבר נורא ואיום תעניש אותם לא בסכום של 5,000 שקל על אכילה על הרצפה.
ראובן ריבלין: אתם החקלאים אומרים דבר אחר לגמרי אתם אומרים "שאין להם מושג מה יצא מזה, אנחנו יודעים מה יצא מזה, פתאום יתחילו העובדים כאשר זה יהיה תלוי רק בהם, החקלאים יבואו והכל יהפוך הפקר".
חיים חדד: יצא עובד, הוא נרשם, תן לי עובד במקומו.
ראובן ריבלין: אבל אתה יכול להגיד לי כל יום שהלך?
חיים חדד: זה רשום אצלם.
ראובן ריבלין: הוא רשום, אבל הרישום אצלו, הוא על פי הדיווח שלך.
חיים חדד: הוא נרשם בנמל תעופה.
ראובן ריבלין: ואולי הוא לא הלך, אולי נתנת אותו למסעדה בתל אביב.
חיים חדד: הוא עזב את גבולות המדינה, יש להם אישור שהוא יצא מגבולות המדינה.
ראובן ריבלין: לכן אני רוצה להבין, הרי הגזרות האלה לא נחתו כתוצאה מרוע לב, הן נפלו מכך שפתאום התברר לנו שיש 300,000 עובדים זרים לא חוקיים בארץ.
ראובן ריבלין: אנחנו רוצים לבוא ולהתמודד עם כל הבעיה.
ראובן ריבלין: אני לא מדבר על כל העובדים הזרים כי הכלל זו בעיה בפני עצמה, חברות כוח אדם עם כל הכבוד שואפות למצב שבו אנחנו במדינתנו עוברים להגדרות שהן הגדרות עבדות.
ראובן ריבלין: אני מכיר את הנושאים וזה דבר איום ונורא, גם בסחר בבני אדם וגם משכון דרכונים, בכספים שמשלמים והכל זועק לשמיים.
ראובן ריבלין: יחד עם זאת אני יודע על החקלאים, לחקלאים אין זמן להתעסק עם זה, הם צריכים את הזמן כדי לקטוף את הפירות, 99% מהם לא מתעסקים בכוח אדם, אלו לא הדברים שמעניינים את החקלאי, אותו מעניין איך להוריד את התוצרת מהעץ ומהאדמה.
ראובן ריבלין: כדי שהוועדה תוכל לקבל החלטות אמיתיות ושתוכל להשפיע על הממשלה, צריך לשמוע את כל הגורמים הקשורים בקבלת ההחלטות האלה.
ראובן ריבלין: צריך להביא את אנשי אגף התקציבים, אנשי משרד המשפטים, משרד הפנים.
יעקב כץ: ברשות
יעקב כץ: כם, אני רוצה לומר שבגלל העובדה שהיו דברים שלא מושלמים יצא כורת, כמו כשיורד גשם הוא יורד על כולם, אבל זה קרה כי החליטו להפחית את מספר העובדים הזרים בגלל הסיבות שכבוד יושב ראש הכנסת העלה, כמו מספר הרב של 300,000 והתנהגויות לא נאותות ורווחים לא ריאליים, אז כשהחליטו שחותכים בכל הענפים פגעו גם בטובים ופגעו גם ברעים.
יעקב כץ: אנחנו נמצאים בשלב של אחרי, ואנחנו כבר יודעים מה קרה כתוצאה מההחלטות גם במקומות הטובים.
יעקב כץ: אני אתן למשל דוגמה מענף הבנייה כשהורידו את מספר העובדים הזרים, הפחיתו מ- 80,000 עובדים ל- 5,000 עובדים זרים.
יעקב כץ: התוצאה שבמקום לסיים בנייה ב- 12 חודש מסיימים בניין ב- 20 חודש.
יעקב כץ: שכחו שהערבים לא נכנסים בגלל סיבות ביטחוניות, הצלחנו כאן בוועדה, אני אומר את זה כדי לשמח את כבודו, לפתור את הבעיה ולפתוח מחדש את הקורסים לעבודות רטובות.
יעקב כץ: ישבנו עם כל הגורמים בשש שבע ישיבות, והצלחנו כמו שילדים מתירים פלונטר במשחקים.
יעקב כץ: ביום ראשון הקרוב אני מוזמן לפתיחת הקורס לעבודות רטובות במקצועות הטייחות, רצפות וטפסנות, וזה כתוצאה מעבודה סביב השולחן הזה והמאמץ שנעשה כאן.
יעקב כץ: לכן אני אומר שגם בתחום הזה של החקלאות, ונכון שהדברים לא מושלמים, ואנחנו רואים שכתוצאה מהעבודה בשנה האחרונה של הגורמים, כולם, ואני אומר כל הזמן לב טוב כי הלב צריך להיות טוב כדי להיפתח ולראות איך עוזרים לחקלאי שלא אמור להיפגע ושמדינת ישראל לא תיפגע, שההייטק החקלאי לא יפגע ושכולנו נוכל לשלם לא רק 100 מיליון שקל, אני הולך להטיל עליהם 200 מיליון שקל כדי שנוכל לעזור יותר לעניים.
ראובן ריבלין: לכן עבור כל שאלה של הממשלה צריכה להיות לנו תשובה, וכדי לדעת מהן התשובות עלינו לדעת מהן הבעיות שהממשלה מעלה.
יעקב כץ: אני רוצה לשבת עם כבודו יחד עם אלי גבאי ואני חושב שאחרי פגישה כזאת הרבה מהדברים יפתרו, הם לא יפתרו כשאחד אוכל את השני פה.
ראובן ריבלין: צריך להמליץ בפני הממשלה, לשר הפנים שאם יש איזה גוף סקטוריאלי על בסיס גיאוגרפי שמסוגל למלא את תפקידו של משרד הפנים בכל מה שקשור ליציאה וכניסה של עובדים, עם פיקוח מלא של משרד הפנים, לאפשר אוטונומיה כזאת, זה דבר שיאפשר גם למשרד הפנים.
ראובן ריבלין: אני אקח לדוגמה את הערבה התיכונה, סתם ומשום שביקרנו שם, יש את הערבה התיכונה עם אנשים מוגדרים, כל אדם ידוע, כל אדם רשום, כל אדם נמצא בתוך מסגרת כזאת או אחרת, הפועלים שלו, אלא אם הם רוצים ללכת למקום שבו אין קשר, הם נמצאים באותו אזור, תן להם את האפשרות לנהל את הנושא של הכנסה והוצאת העובדים מטעמך ותחת פיקוחך באופן אוטונומי.
ראובן ריבלין: למה לא? אגב, אני הולך להביא את הרעיון הזה הלאה.
חיים חדד: הם לא מוכנים.
ראובן ריבלין: כי הדבר האוטונומי הזה יכול אחר כך לייצר כל מיני חברות חדשות.
חיים חדד: יש להם רישום מדויק.
ראובן ריבלין: אתה אומר שאתה רוצה להביא את העובדים, לבחור אותם ושאתה לא רוצה שיביאו לך אדם שלא רוצה לעבוד, הם יודעים שהם מגיעים אליהם, הם מקבלים את התמונות, הם שומעים מאנשים שהיו אצלנו קודם.
ראובן ריבלין: אני יוצר מצב, שבו יהיה עובד מרצון למעסיק מרצון.
אורי אריאל: אדוני היושב ראש אני חושב שיש להתמקד בבעיה של הערבה, בהזדמנות הזאת שכל אחד מגיע כל אחד מעלה את הקשיים שיש לו ואת כל הדברים שהוא כבר טיפל בהם וזה טבעי ובסדר.
אורי אריאל: אבל בסופו של דבר ראינו שם דבר מאוד ייחודי, וכולם כולל המרכז למידע ומחקר מזכירים את זה, צריך למקד את זה ולבחון איך פותרים את הבעיות של הערבה.
אורי אריאל: זה לא אומר שאין לחיים חדד וגם לאחרים בעיות.
אורי אריאל: לא כדאי לעשות סלט מהכל כי בסוף נדבר על הכל אבל נעשה סלט.
אורי אריאל: הדיון היום נקבע, בהתייחס לערבה.
אילן אשל: לא.
אילן אשל: הדיון נקבע, בנושא השלמת המכסות של עובדים זרים בחקלאות.
אורי אריאל: אני כן מציע להתמקד כעת בערבה, ואחר כך נעבור למקום הבא, זה לא אומר שאין בעיה במקומות אחרים, צריך להתקדם.
אילן אשל: אני המנהל הכללי של ארגון מגדלי הפירות הארצי, כולל את התמרים בערבה ואת כל אזורי הארץ.
אילן אשל: כל הכבוד לערבה כי הוא באמת אזור ייחודי וצריך לדון בו והוא גם צריך לקבל עדיפויות, אבל הבעיה בכל הארץ היא לא פחות חמורה.
אילן אשל: לא פחות חמורה, ואני אומר שלחקלאות אין פתרון ללא עובדים זרים, היא לא יכולה היום להתקיים בלי עובדים זרים וההפסד שכבר נגרם לחקלאות כתוצאה מכך שב- 1 לינואר לא היו 26,000 עובדים הוא הפסד של עשרות מיליונים רבים.
אילן אשל: מישהו צריך פעם לאמוד את הנזק.
אילן אשל: אולי יהיו חקלאים שיגישו עתירה לבית הדין הגובה לצדק, אני לא יודע, אני לא היועץ שלהם בעניין הזה.
אילן אשל: אלו בעיות שצריך להבין ולפתור מהר.
אילן אשל: אני רוצה להעיר שתי הערות לגבי המתווה היורד.
אילן אשל: המתווה היורד היה בנוי על הנחה שהטכנולוגיה, המיכון יחליף את מספר העובדים הזרים בהדרגה.
אילן אשל: אני מוכרח לומר שזה מתקיים בחלקו הקטן בלבד, אפילו לא 50%.
אילן אשל: האוצר מאוד ישמח שמה- 250 מיליון שהוא הקציב לעניין הזה יישאר לו למעלה מ- 100 מיליון שלא נוצל בגלל שאין מספיק טכנולוגיות, יש ענפים שאין בהם טכנולוגיות.
אילן אשל: למשל לקטוף תפוחים בידיים אין שום טכנולוגיה שתחליף אותה, אותו דבר באבוקדו ובהרבה מאוד גידולים.
אילן אשל: לכן המתווה הזה היה צריך להיות מתווה מותנה.
אילן אשל: היות ולא קבעו שהוא מותנה ההורדה של 1,500 קיימת, והכניסה של המיכון שהייתה צריכה לחסוך את ה- 1,500 לא מתקיימת או מתקיימת בחלקה.
אילן אשל: אני מציע לדון בעניין הזה מחדש.
יעקב כץ: יש הסכמה שבנושא של המתווה אנחנו מבקשים את התערבותו של יושב ראש הבית.
יעקב כץ: מאחר וזו החלטת ממשלה צריך כאן שהחלטת הממשלה תשתנה, וזה רק בכוחו.
יעקב כץ: אני באופוזיציה, אורי אריאל באופוזיציה, אורי אורבך יהיה מחר באופוזיציה, אני אומר שהיחידי שחייב להיות עם ראש הממשלה הוא יושב ראש הבית והשפעתו עליו רבה רבה מאוד.
אילן אשל: חשוב כאן להשתמש בנימוקים הנכונים, לא להגיד סתם לבטל את המתווה היורד שאולי הוא חשוב למדינה.
אורי אריאל: חשוב שתכינו הצעת החלטה לממשלה, ותעזרו לנו לעזור לכם.
אילן אשל: הנימוק הנוסף הוא נושא כניסת הישראלים - לכאורה ניתן עידוד, אגב הוא עדיין לא מתקיים בפועל למרות ההחלטה שהיא מעל חצי שנה.
אילן אשל: לא שולם עוד שקל אחד למי שבמקרה כן העסיק ישראלים, ויש כאלה.
אילן אשל: יש כאלה שהעסיקו ישראלים והם לא קיבלו את התוספת שבחוק.
יהודית כרמי: הפרויקט של הפיילוט עם הישראלים יוצא לדרך ממש בימים האלה.
אילן אשל: הוא יוצא לדרך כבר חצי שנה איחור.
יהודית כרמי: כל התקציב עבר למשרד החקלאות.
אילן אשל: יפה.
אילן אשל: אבל תני לי להעיר.
אילן אשל: אני חושב שגם אם משרד החקלאות יתחיל לקיים אותו, יהיו מעט מאוד ישראלים, לא יהיו אותם ה- 300 שבשנה ושנקובים בחוק, הם לא יבואו.
אילן אשל: ממספר זה יבואו 10%, 20%.
אילן אשל: זאת אומרת שצריך לחשוב על כל המתווה היורד מחדש משני הנימוקים האלה.
אילן אשל: 20% 80% - - - -
יעקב כץ: תכינו את הצעת המחליטים כמו שאמר אורי אריאל באופן יסודי, אתם יודעים שהטלפון שלנו פנוי.
יעקב כץ: אריק שרון לימד אותנו שכדי למנוע הוא אמר "תרשמו את מספר הטלפון שלי, ואני מבקש בכל שעה, 02:00 בלילה, 04:00 מתי שאתם רוצים".
יעקב כץ: אבל אריק שרון היה מתלונן ואומר "היחידי שהתקשר אלי בשעה 02:00 בלילה זה רק יעקב (כצ'לה) כ"ץ, אף אחד לא התקשר, כולם מפחדים".
אילן אשל: הערה האחרונה.
אילן אשל: התחשיב של 80%, 20% כפי ששמעתם, צריך לעשות אותו טוב.
אילן אשל: לגבי 70% כי 1,000 מסתובבים בארץ ולא הושמו בעבודה, הם במאגר הוירטואלי, ועל זה 80% 20%, זאת אומרת שבעצם אדם מקבל 56% עד 60% בחשבון נכון מסך העובדים שמגיעים לו.
אילן אשל: זה חמור ביותר וזה ממשיך להעצים את הנזק.
יעקב כץ: יפרח סבלדי, בבקשה.
יפתח סבלדי: אני ממושב צופר, אני רוצה להעלות כאן נקודה שלא העלו וזו הכוונה של משרד הפנים, להוסיף היתרי עבודה ב- 10% על ההקצאות המותרות לייבא מחוץ לארץ.
יפתח סבלדי: זאת אומרת שאם מותר להביא מחוץ לארץ 26,000, הם יתנו עוד אישורים 2,500.
יפתח סבלדי: העניין הזה בדיוק יגרום לחטיפת עובדים תאילנדים מחקלאי לחקלאי ויצור אנדרלמוסיה שלמה.
יפתח סבלדי: אם יש לי היתר נוסף על מה שמותר לי להביא אני אלך לעובד של עזרא רבינס ואומר לו אני אתן לך עוד 100 שקל בוא אלי, ואחרי זה הוא ילך למישהו אחר, ואחר כך אני לא אצטרך אותו כי אני זקוק לו עונתית.
יפתח סבלדי: לדעתי את הדבר הזה צריך לסגור ולא לקיים אותו כי זה רק יצור אנדרלמוסיה.
יעקב כץ: מר מאיר שפיגלר, אני מבקש שתהייה הפעם חיובי, תבוא עם פתרונות אל תסביר איך טכנית מתקרבים לשער, תסביר איך פותרים את העניין.
ראובן ריבלין: שלא יהיה שיח חרשים במובן שאנחנו לא מתמודדים כרגע מול השולחן האמיתי, שהוא שולחן הממשלה.
ראובן ריבלין: אני שומע את משרד החקלאות ועם כל הכבוד, הוא בא ואומר "אנחנו נמצאים עכשיו בעיצומן של ההכנות לפיילוט, אי אפשר לעשות פיילוט מבלי להכין אותו, בו אנחנו נראה איך קולטים עובדים ישראלים ומקבלים על כך פרמיה".
ראובן ריבלין: את זה אומרת לך נציגת משרד החקלאות, שאני לא מכיר אותה.
ראובן ריבלין: כדי לקבל החלטות אני צריך לשמוע מול כל הטענות האלה את הטענות האחרות, כי אחרת כשהם ישבו איתי בחדר הם יאמרו לי שמבלבלים לי את המוח.
יעקב כץ: זה לא כך.
יהודית כרמי: לא העלתי טענה.
ראובן ריבלין: לא טענת טענה, נתת תשובה כי באו ואמרו שעשו פיילוט עם ישראלים ועד היום אף אחד לא קיבל.
ראובן ריבלין: את אומרת נכון שהוא לא קיבל כי עדיין לא התחיל הפיילוט.
ראובן ריבלין: אם אני הייתי שומע את זה הייתי אומר "אתם מדברים על פיילוט, לא עשיתם כלום, ובאו אנשים ולקחו".
ראובן ריבלין: אני במקרה נמצא לפחות פעם בשבוע במקום שבו הלכו חלוצים לפני המחנה, זה היה בדיוק לפני מאה שנה בעמק חפר, אני מכיר את הכל.
יעקב כץ: זו כותרת, זו חליפה ריקה.
ראובן ריבלין: צריך להבין שתמיד יש לכל תשובה שאלה, כאן אנחנו נותנים תשובות ואתם חושבים שהשולחן הזה יפתור את הבעיות.
ראובן ריבלין: ברגע שנגיע עם הבעיות לממשלה הממשלה תאמר לנו "מה חידשתם, לא חידשתם כלום".
יעקב כץ: ביקשנו שקודם כל נסור מרע, שקודם כל יפסיקו עם ההורדה ונדון ונשב עם צוות מומחים.
ראובן ריבלין: אורי אריאל צודק במאת האחוזים.
ראובן ריבלין: אם אנחנו נבוא היום לבקש פתרון מלא אנחנו לא נפתור את הבעיה כי הבעיה שלכם היא בעיה רצינית ביותר.
ראובן ריבלין: זו בעיה שמחייבת גם את שר החקלאות לבוא לתת, אני רואה איתו עין בעין ממש.
מאיר שפיגלר: אני רוצה להתייחס לכמה דברים שנאמרו כאן ושאני חושב שהם חשובים.
מאיר שפיגלר: קודם כל בנושא העובדים הזרים יש בעיות.
מאיר שפיגלר: לא צריך להסתיר אותן.
מאיר שפיגלר: כמו שאמר היושב ראש מדינת ישראל כריבונית שאמורה להיות אחראית על מה שנעשה בגבולותיה, צריכה לתת פתרונות לכל מיני חולאים שנובעים, לכל מיני בעיות שנובעות מעצם העובדה שנמצאים כאן עובדים זרים.
מאיר שפיגלר: אני כבר מודיע שהעובדים הזרים בחקלאות הם לא הבעיה בה- הידיעה, גם לא בענף הבניין, גם לא בתעשייה, דווקא בסקטור אחר לחלוטין.
מאיר שפיגלר: בכל הסקטורים האלה יחסית המערכת איך שהוא מתפקדת בצורה נאותה.
מאיר שפיגלר: עד כדי כך שגם צריך לציין שלאחרונה, זאת אומרת שבחודשים האחרונים, בשנה האחרונה, מתוצאות של ביקורות, של פיקוח ואכיפה שאנחנו עושים, יש שיפור ניכר בכל מה שנוגע להעסקת עובדים זרים על ידי החקלאים, גם בבניין, גם בחקלאות, ובוודאי ובוודאי בתעשייה.
מאיר שפיגלר: זאת אומרת שהמגורים הופכים להיות יותר הולמים, הרבה פחות בעיתיים ממה שהיה בעבר.
מאיר שפיגלר: זה לא אומר שהכל בסדר, זה אומר שיש כיוון ברור של מעין הליכה משולבת של הרגולטור – קרי המדינה מצד אחד, ואלה שמקבלים את ההזדמנות להעסיק עובדים זרים, מצד שני.
מאיר שפיגלר: הם מבינים שכנגד זה שהם מעסיקים עובדים זרים הם צריכים לעמוד בכל הוראות החוק והנוהל, וזה משתפר.
מאיר שפיגלר: בעיות תמיד יש ותמיד היו, ואני חושב שהבעיות מצטמצמות.
מאיר שפיגלר: מבדיקות שעשינו, גם גביית היתר, ואני אומר את זה באחריות מלאה, לפחות בחודשים האחרונים היא ירדה, אני לא רוצה להיתפס בלשוני, אבל בסדר גודל של 50% בין מה שגבו בעבר עבור הבאת עובדים לענף החקלאות לבין מה שאנחנו יודעים שגובים היום.
מאיר שפיגלר: זה עדיין לא אומר שאין גביית יתר, זה אומר שהכיוון ברור והתופעה הולכת ודועכת מבחינת הממדים שלה.
מאיר שפיגלר: צריך לעשות את הכל שהיא לא תהייה בכלל.
מאיר שפיגלר: לעניין זה כמובן כל גוף שמעצם הוייתו נועד אך ורק לתת שירות לחקלאי ללא מטרות רווח, הוא בוודאי מבורך.
מאיר שפיגלר: כמו למשל מה שיש בערבה משום ששם זו לא חברה בערבון מוגבל, זו חברה שמספקת שירות לחקלאים והבאתם.
חיים חבלין: שם זו המועצה האזורית.
יעקב כץ: אנחנו מדינה חופשית, מי שרוצה להקים חברה מקים חברה.
חיים חבלין: מועצות אזוריות יכולות להיות אלה שתבאנה את העובדים.
ראובן ריבלין: כל מי שירצה להביא בעצמו שיביא.
ראובן ריבלין: הוא יקבל אבל הוא יהיה בפיקוח ואתם תאמרו לו שהוא לא יהיה בתוך המערכת שלכם.
ראובן ריבלין: זו מערכת וולונטארית, אם לא רוצים והחקלאים יגידו שהם רוצים בעצם כי זה אולי יעלה להם יותר זול, זו בעיה כי אתה יוצר מצב שבו אתה מבקש תרופה לדבר ואתה אומר שאתה לא מטפל במחלות האחרות.
ראובן ריבלין: אלו דברים בלתי אפשריים.
ראובן ריבלין: זה אחת משתיים, זה וולונטארי.
ראובן ריבלין: אם המערכת אצלכם תאמר שהם רוצים להביא את כולם באופן מרוכז, שהם יהיו קולקטיביים אחראים והם קולקטיבית מטפלים אז זה בסדר גמור.
ראובן ריבלין: אבל אם אתה אומר, לא, זה חופש העיסוק וכל מי שרוצה הפקר יהיה הפקר, זאת אומרת שאיפה שיהיו יתרונות ייקחו ואחר כך ימשיכו לאחוז בכל אותם דברים שבהם הם יכולים להכות את החברה.
ראובן ריבלין: זה לא יכול להיות כי אז יהיה פיקוח כללי.
ראובן ריבלין: לכן אמרתי שמה שאורי אריאל אמר זה נכון מתוך הנחה שזה הרצון שלהם.
ראובן ריבלין: יש חריגים?
ראובן ריבלין: – תטפלו בחריגים בעצמכם, לא יכול להיות שהחריג יקלקל את כל המערכת.
ראובן ריבלין: אבל אם אתה אומר לי, רגע, רגע, זה מצוין תביא לי, אל תפחית לי, תביא לי מה שאני רוצה ויחד עם זאת אני יכול להשתמש בכל ההפקרויות בעולם.
ראובן ריבלין: אני אלך ואטפל במערכת כולה בהתאם לצרכים של מדינת ישראל, אז אנחנו נבחן את כל הנושאים יחד על מזנאיים ואז ומכריעים.
מאיר שפיגלר: החקלאים הם בסדר במאת האחוזים, וזה תואם למה שאמרו כל המכובדים, שני יושבי ראש, יושב ראש הישיבה ויושב ראש הבית.
מאיר שפיגלר: אם יש בעיות הן דווקא עם אותם גופים שמביאים את העובדים הזרים.
מאיר שפיגלר: זאת אומרת שאת הגבייה לא גובה החקלאי, את הגבייה גובה אותו גורם שמהווה את החוליה המקשרת בין מדינת המקור לבין למדינת היעד, קרי, מהמדינה ממנה מביאים את העובד למקום אליו הוא אמור לבוא לעבוד.
מאיר שפיגלר: גם כאן אני אומר שיש שינוי לטובה ואני מקווה שהוא ימשיך להיות בדיוק באותו כיוון והלוואי שנגיע לנחלה ולשלווה בנושא הזה.
מאיר שפיגלר: בנוגע לחקלאים קיבל אמנון בן עמי החלטות למרות שהחקלאות מבחינתנו מטופלת באופן רוחבי על כל שטחה של מדינת ישראל, יתקבלו החלטות פרטניות.
מאיר שפיגלר: לעניין הערבה יקבלו החלטות פרטניות, כמו שאתם זוכים לגבי המתיישבים החדשים, גם לענייני כלל החקלאים בערבה הלכו לקראתכם ככל שהיה ניתן.
מאיר שפיגלר: ברור שאי אפשר בתוך מסגרת שהיא רוויה מגבלות ללכת לפרוץ את כולן ולתת מענה לכל סוגיה שעומדת על הפרק, זה ברור.
מאיר שפיגלר: איפה שניתן היה ללכת לקראת, הלכנו.
מאיר שפיגלר: דבר נוסף, 36 חודשים, ראוי גם שמשתתפי הדיון ידעו, שפעמיים הארכנו בגלל מצוקות אובייקטיביות, דבר שלא נעשה עם שום סקטור אחר, הארכנו את האפשרות של העובדים הזרים להישאר מעבר ל- 36 חודשים.
מאיר שפיגלר: בתחילה זה היה עד סוף מרץ 2010 וכעת זה עד סוף יוני 2010, כדי לתת ככל שניתן מזור, לפחות נקודתית, למצוקות אובייקטיביות איתן מתמודדים החקלאים.
יעקב כץ: הוא אומר שאם יהיה צורך הוא ימליץ להאריך את זה בעוד חצי שנה.
יעקב כץ: אגב לא כולם רוצים להישאר.
מאיר שפיגלר: חשוב מאוד ושכדאי שתדע, מדינת ישראל, כלומר הרגולטור, אנחנו, לוקחים בחשבון את כל העובדים שנכנסנו מלכתחילה לטובת החקלאות וסופרים אותם במניין העובדים של המכסה שנקבעה בהחלטת הממשלה, הווה אומר, שאם יש נניח 1,000 עובדים שלא יודעים איפה הם, הם חלק מתוך ה- 26,000 עובדים.
מאיר שפיגלר: זה כלי שהמדינה לא יכולה לבוא ולהעלים עין ממנו משום העובדה שאז יהיו יותר ויותר כאלה והמכסה מטבע הדברים תגדל.
מאיר שפיגלר: נכון שמי שסובל זה החקלאי.
מאיר שפיגלר: צריך להגיד את הדברים בצורה הגונה.
מאיר שפיגלר: לכן מחפשים פתרונות בין אם זה באמצעות וועדת חריגים, בין אם זה באמצעות מתן איזשהו מענה הולם לסקטורים או לסוגיות שחוזרות על עצמן, מנסים.
מאיר שפיגלר: אחרון חביב לעניין דברים שנאמרו כאן מפי הדוברים בקשר ל- IOM, איך להביא את העובדים.
מאיר שפיגלר: לא כל ההחלטות הן תולדה של הסיפור של גביית היתר.
מאיר שפיגלר: יש בסך הכל מדיניות שרוצים לממש אותה בכל מה שנוגע להעסקת עובדים זרים במדינת ישראל.
מאיר שפיגלר: נכון שבכל זאת אחד מהחולאים גם משליך על תדמית המדינה בקרב אומות העולם האחרות, בכל מה שאמרת בנושא של עבדות ושאר הדברים האלה.
מאיר שפיגלר: יש פתרונות, לא רק ה- IOM הוא פתרון.
מאיר שפיגלר: ישנן חלופות והעלנו אותן והן כמו הסכמים בילטראליים, כמו מערכת אחרת בין שתי מדינות שתדאג לכך שעובדים יגיעו עם מינימום של גביית יתר.
מאיר שפיגלר: תשובה לאדון שדיבר על עתירה לבית הדין הגבוה לצדק, הוא התכוון לנושא של היתרי כבילה.
מאיר שפיגלר: אני אסביר ליושב ראש.
מאיר שפיגלר: בית הדין הגובה לצדק קבע שמנקודת זמן מסוימת אי אפשר לקשור בשרשראות ברזל עובד למעסיק.
מאיר שפיגלר: בעבר עובד הגיע, הוא היה מחובר למעסיק והוא לא יכל לעזוב אותו.
מאיר שפיגלר: כדי לתת פתרון לסוגיה הזאת ולפגוע פחות ככל שניתן במעסיק, במקרה הזה החקלאי, הוחלט לתת היתרים שהם לא מגדילים את מכסת העובדים הזרים שנקבעה על ידי החלטת הממשלה, אלא, ובדיוק מה שהוא אמר, הם נותנים אפשרות של עובד על בסיס רצונו החופשי, שוב כתוצאה מאמירת בית הדין הגובה לצדק בנושא הזה, לעבור ממעסיק אחד למעסיק אחר ולאייש את אותו בהיתר נוסף.
יעקב כץ: או לתחום הפיצוציה.
מאיר שפיגלר: אלו היתרים ספציפיים לכל אחד ואחד מהתחומים וזה גם בהחלטות ממשלה, המכסה נקבעת לכל אחד ואחד מהתחומים.
מאיר שפיגלר: נכון שזה יוצר מטבע הדברים, וכמו שאמר היושב ראש, אפשרות למסחור.
יעקב כץ: תגיד שזה בית הדין הגבוה לצדק.
יפתח בן דוד: רציתם שהעובד לא יהיה כבול אלי בשרשרת.
יפתח בן דוד: בפועל הוא ברח, במשך שלושה חודשים הוא יכול לעשות מה שהוא רוצה ואחר כך בפטנט הזה הוא יכול עוד שנה.