GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם רביץ: כשאומרים לי שאני זכאי לקבל שני פועלים תאילנדים, זה אחרי שבדקו אותי מלמעלה עד למטה בכל דרך שאפשר, ונקבע שלי מגיעים שני פועלים תאילנדים.
אברהם רביץ: באה אליי מדינת ישראל ואומרת לי, שאני אקבל את הפועלים התאילנדים בתנאים מסוימים, וביניהם, שעליי לחתום איתו על חוזה בתאילנד.
אברהם רביץ: אני חותם איתו על חוזה בתאילנד, מתחייב לכל מה שמדינת ישראל אמרה לי לשלם לו ולתת לו, וכשהוא בא לארץ, נואמים לי כאן שאם אני לא רוצה לעבור על החוק אז אני צריך לשלם יותר.
אברהם רביץ: אני משלם כמה שקבעה לי המדינה, ולא צריך לשלם יותר.
אברהם רביץ: מה את מציעה פה?
אברהם רביץ: קבילה בתוך הענף.
אברהם רביץ: זאת אומרת, שאני צריך לשלם 10 דולר יותר לתאילנדי, והם יקבלו חמישה פועלים תאילנדים, כשלא מגיע להם, כי כך נקבע.
ציפי שינקמן: התופעה ידועה לנו.
ציפי שינקמן: נכון שבתקופה האחרונה היא התגברה, אבל זה לא כמו שעלה כאן.
ציפי שינקמן: התופעה היתה בעבר גם בבניין, זה לא דבר חדש, ואני רוצה לעמוד על מספר נתונים מהשטח, בעיקר מעדויות שאנחנו לוקחים מעובדים, על סיבות של עובדים שבורחים.
ציפי שינקמן: זה לא נכון להגיד שהקבלנים לא עשו שום דבר, אבל מצד שני, יש בהחלט קבלנים שעובדים על פי החוק, ויכול להיות שהם סובלים מקבלנים אחרים, שמפרים את החוק.
ציפי שינקמן: הסיבות הן מגוונות.
ציפי שינקמן: בחלקן הגדול מדובר בטענות כלפי הקבלנים, ובכלל מעסיקים, שמפרים את החוזים שחתמו עם העובדים, מלינים בתנאים לא הולמים, לא משלמים את השכר, או משלמים את השכר דרך חברות כוח אדם, כשבפועל העובד לא מקבל את הכסף שלו ונאלץ לנטוש את מקום העבודה.
ציפי שינקמן: מצד שני, יש בהחלט עובדים, שברגע שמציעים להם מספר סנטים יותר, מחליטים לברוח.
ציפי שינקמן: יש כאלה שבטרם הגיעו לארץ, או הגיעו לארץ ובטרם התחברו למעסיק, כבר יודעים לאן ינטשו ומי המעסיק החדש שיעסיק אותם.
ציפי שינקמן: זו תופעה ידועה, ויש לנו יחידה במשרד, שמטפלת בנושא הזה.
ציפי שינקמן: דבר נוסף שלא ניתן להתעלם ממנו, הוא עניין הקבלנים, שמתלוננים על הברחנים, ומצד שני, הם בעצמם מעסיקים את הברחנים.
ציפי שינקמן: כלומר, קבלן מסוים מעסיק ברחן של קבלן אחר.
ציפי שינקמן: אני מציעה לעשות סדר בענף עצמו, ולהטיל סנקציות על קבלנים, כדי שלא יעסיקו ברחנים.
ציפי שינקמן: כך הברחנים ידעו שלא יקבלו אותם, או שהם יאלצו לעבור לענף אחר.
יאיר ביטון: אבל מי יעשה את זה?
יאיר ביטון: את באה אל עצמך בטענות.
ציפי שינקמן: אתם לא יכולים לצפות שאנחנו נהיה המשטרה, כי אנחנו משרד העבודה והרווחה, ואנחנו לא מצפים שאתם תהיו המשטרה.
ציפי שינקמן: כמו שאמרתי, הטיפול הוא משולב, ואנחנו פועלים בשיתוף פעולה מלא והדוק עם משטרת ישראל ומשרד הפנים.
ציפי שינקמן: שני הגופים הללו עושים את המקסימום כדי לפתור את הבעיה.
ציפי שינקמן: כולכם יודעים שגם המצב הבטחוני מקשה על התנופה, כמו שהרגשתם בתחילת השנה.
ציפי שינקמן: נראה לי, שהפתרון שעלה כאן, רשות ההגירה, יביא לפתרון, שיהיה תקנים או עובדים נקודתיים, שיטפלו באותה תופעה ובנושא העובדים הזרים בכלל.
ציפי שינקמן: בעניין הטיפול במעסיקים, אנחנו כמשרד העבודה והרווחה מטפלים מול מעסיקים.
ציפי שינקמן: משטרת ישראל ומשרד הפנים נמצאים כאן כדי לענות לכם על נושא הגירוש, ההוצאה של העובדים ונושאי ההסדר, כדי להחזיר אותם בחזרה.
ציפי שינקמן: בכל אופן, אגף האכיפה לא מטפל בכל חוקי המגן.
ציפי שינקמן: הוא מטפל רק בחוקי המגן במישור הפלילי, ולגבי חריגות של מעסיקים, בכל חוקי המגן, אנחנו כאגף האכיפה לא מטפלים בזה, כי זה נמצא בטיפול בהליך אזרחי.
ציפי שינקמן: כאן מדובר על נושאים כמו הלנת שכר, שגם זה חלק מאותן בעיות שנתקלים בהן אצל מעסיקים, אך משרד העבודה ספציפית לא מטפל בזה.
ציפי שינקמן: לעניין נתונים, מתחילת השנה הטלנו 20 מיליון ש"ח קנסות מנהליים על מעסיקים מפרי חוק, שמתוכם, נכון להיום, 6 מיליון שקלים כבר נגבו.
ציפי שינקמן: מתחילת השנה יש כבר 11 גזרי דין בעקבות למעלה ממאתיים כתבי אישום שהוגשו מאוקטובר 2001.
ציפי שינקמן: כלומר מבחינתנו, המגמה היא להחמיר כנגד מעסיקים מפרי חוק, אבל עם זאת אין ספק שצריך להרתיע את העובד, ואני מציעה שמשרד הפנים ומשטרת ישראל יתייחסו לזה.
איוב קרא: אני מבין, שהלכתם על מעסיקים ולא על עובדים.
ציפי שינקמן: אנחנו כמשרד העבודה מטפלים במעסיקים, ויש כאן המשרדים הרלוונטיים, שיתייחסו לעובדים.
איוב קרא: יש לכם הערכה כמה ברחנים יש?
ציפי שינקמן: אין לנו הערכה, אבל אני אדגיש שאנחנו מקבלים מכתבים, גם מ"סולל בונה" וגם מקבלנים אחרים, על נטישת עובדים, אבל זה משהו ערטילאי.
ציפי שינקמן: אנחנו מקבלים דיווחים על נטישות, אבל אין לנו אפשרות לבלוש אחריהם.
ציפי שינקמן: אם התלונות הן על מקום עבודה, אנחנו מטפלים בנושא, ויש כאן חלק מהחברים שיודעים על הטיפול, אבל אם הם ברחו, אין לנו אפשרות לבלוש אחריהם.
יאיר יצחקי: יש לי שאלה אינפורמטיבית, לא קנטרנית.
יאיר יצחקי: מחר באים מ"סולל בונה" או מכל חברה אחרת, ואומרים לכם איפה נמצאים אנשים שעבדו אצלם.
יאיר יצחקי: אתם תטפלו?
ציפי שינקמן: אנחנו מטפלים, ואני טיפלתי באופן אישי בחברה שלכם.
ציפי שינקמן: כשאתם מדווחים על מקום עבודה ספציפי, אנחנו, בשיתוף עם משטרת ישראל ומשרד הפנים, פועלים לגירוש אותם עובדים ומטפלים בקבלן שהעסיק אותם שלא כחוק.
אלן אבשלום: אנחנו מקבלים עשרות פקסים ביום על ברחנים, אבל כמו שציפי אומרת, המידע הוא מאוד כללי, לא יודעים לאן הם ברחו, ואין מערכת כדי לבלוש.
אלן אבשלום: אנחנו בסך הכל תשעה אנשים ברוטו, שבעה נטו בשטח.
אלן אבשלום: זה כל מה שמייצרת תל אביב, שזה למעשה 50% ממדינת ישראל.
אלן אבשלום: 40%-30% מהמעצרים שלנו, ומתחילת השנה ערכנו בערך 700 מעצרים, הם מעצרים של ברחנים.
אלן אבשלום: כל השאר הם פליליים, ויש גם אחוז קטן של שהייה בלתי-חוקית.
אלן אבשלום: ברגע שאנחנו יודעים איפה נמצאים ברחנים, וזה בתחום הגזרה שבה אנחנו מטפלים, הצוותים של משרד העבודה יוצאים למקום, ומטפלים בה במקום.
אלן אבשלום: המעסיקים מקבלים קנסות, והעצורים עוברים לרשות בתי הסוהר.
איוב קרא: צריך להעניש את המעסיק, לא את העובד.
אלן אבשלום: אבל העובד כבר ברח, הוא לא חוקי.
אלן אבשלום: למעשה, המעסיקים אפילו לא יושבים 24 שעות.
אלן אבשלום: בחקיקה אין שום דבר שיכול להרתיע מעסיק.
אלן אבשלום: הקנס הכספי לא מרתיע, כי לא תמיד משלמים, הולכים לבתי משפט, זה נסחב הרבה שנים, ואין הרתעה.
אלן אבשלום: בתכל'ס, יום למחרת המעסיק הולך לשוק ואוסף עוד שניים.
אלן אבשלום: מבחינתנו, ברגע שמשרד הפנים מדווח לנו שהוא נטש את החברה, מבחינתנו הוא בר-מעצר.
אלן אבשלום: הוא לא חוזר מייד הביתה מהכלא.
אלן אבשלום: יכול להיות שהוא ישוחרר, כי הוא ברח מסיבות הומניות – לא טיפלו בו כמו שצריך או לא שילמו לו.
איוב קרא: אז למה לא מעלים אותו על מטוס ומחזירים אותו הביתה?
אלן אבשלום: יש בית דין, שנמצא במעמד של שופט שלום, ואין עליה ביקורת.
אלן אבשלום: אנחנו לא יכולים להתלונן על זה, ויש בעיה לא פשוטה בנושא הזה.
אלן אבשלום: אבל אם מקבלים דיווחים על אנשים שנטשו, יודעים איפה הם, וזה בתחום הגזרה שאנחנו מטפלים בה – אנחנו עושים את העבודה.
חגי הרצל: אנחנו נמצאים במצב של כמעט אנרכיה בכל מה שקשור לתחום העובדים הזרים, ובוודאי בתחום של הפרת תנאי אשרה.
חגי הרצל: זה הפך להיות שוק דומיננטי, וזה דבר חמור מאוד מבחינת שלטון החוק.
חגי הרצל: אנשים באים עם אשרות, לאחר שעשינו איתם הסכם שיבואו לעבוד במדינת ישראל, ועוד בשדה התעופה חלקם הגדול יודע שהוא הולך לעבוד כמפר תנאי אשרה, כי זה הסיכוי שלו לחזור עם ממון גדול הרבה יותר חזרה לביתו, במידה והוא חוזר.
חגי הרצל: לכן, מבחינה לאומית, שלטון החוק מופר בצורה הכי בוטה, וזה הדבר הכי חמור מבחינתי.
חגי הרצל: לא יכול להיות שבשוק הזה, של הפרת תנאי אשרה בכל התחומים, בניין, חקלאות וסיעוד, נהיה מוצפים בפניות, ולא יהיו לנו כלים להתמודד עם התופעה.
חגי הרצל: התוצאה היא שאין הרתעה, בוודאי בתחום של הסיעוד.
חגי הרצל: לבי ממש כואב כשזקנה, קשיש או נכה מספרים לי שנטשו אותם, הם לא יודעים לאן, ואחרי כמה חודשים הם גם מקבלים תביעה של עשרות אלפי שקלים מאותו עובד על הבראה, פיצויים, מחלה, וכד'.
חגי הרצל: הדברים הם חמורים ביותר.
חגי הרצל: הם הולכים לבתים חזקים, עוסקים שם במשקי הבית, וגם שם אנחנו לא אוכפים את החוק.
חגי הרצל: זאת האמת.
חגי הרצל: השבוע פגשתי קבלן גדול מאוד.
חגי הרצל: הוא אמר לי שהוא לא רוצה להיות עבריין, אבל שאנחנו כופים עליו לעבור על החוק.
חגי הרצל: הוא ביקש ממני להגן עליו, ואמרתי לו שאני לא מסוגל.
חגי הרצל: אני מדבר עם קציני משטרה במשרד העבודה, שאכפת להם, כדי ליצור איזושהי הרתעה.
חגי הרצל: יש ממש קריסה טוטאלית.
חגי הרצל: אין הרתעה, והסיבות הן ידועות; משטרת ישראל עסוקה מפה עד הראש, והכלים שעומדים לרשותנו אינם מתאימים למציאות המתהווה החדשה.
חגי הרצל: הם יודעים שאנחנו לא יכולים להתמודד עם התופעה הזאת.
חגי הרצל: סינים אמרו לי, שהם משלמים עד 10,000 דולר עבור הזכות לעבוד במדינת ישראל, ולכן הם עובדים באופן חוקי.
חגי הרצל: אחרת, גם אם הם יחזרו הביתה, הם יחזרו ללא רווח מינימלי.
חגי הרצל: לכן, אם המערכות לא יתעשתו, וכבר ניסינו להתאחד יחד עם כל המשרדים כדי ליצור הרתעה, אין סיכוי שבעולם שנגרש 200,000-150,000.
חגי הרצל: אני מדבר על שוק של למעלה מ- 300,000 זרים, וזה כולל את הירדנים, הפלשתינאים, המצרים ועובדים הזרים.
חגי הרצל: אין לזה אח ורע בשום מדינה אחרת בעולם, ויש היום יותר זרים מאשר מובטלים במדינת ישראל.
חגי הרצל: אגב, הוועדה שהממשלה הקימה קיבלה החלטה השבוע, שמחזקת את הקמת רשות הגירה במשרד הפנים.
חגי הרצל: הוועדה היא בראשות יובל רכלבסקי, שעושה עבודה טובה ומקצועית מאוד, ועד סוף החודש הזה אנחנו קוראים להביא לממשלה המלצות, כשההמלצה העיקרית שלנו היא הקמת רשות לאומית לטיפול בכל המכלול של הזרים.
חגי הרצל: זה עיגון של משאבים וסמכויות שפזורים במספר משרדי ממשלה לראשות אחת, כדי שתהיה כתובת אחת לכולם, וזה יתן את המענה הראשוני והנכון לתופעה הנוראית הזאת שמתהווה.
חגי הרצל: מבחינת מדינת ישראל, מה שמטריד הוא, שאנחנו יודעים בוודאות, שבסופו של דבר שליש מסך כל הזרים האלה מתכוון להפוך למהגרים לא חוקיים במדינת ישראל.
חגי הרצל: אנחנו רואים כבר דור שני לבני מהגרים, המשפחות שלהם גדלות כאן, מדברים רק עברית ולא רוצים לחזור לדרום אמריקה או לאפריקה, כי כאן הם גדלו.
חגי הרצל: מבחינתם, בצדק הם תובעים את המעמד והזכויות שלהם, ואנחנו ממשיכים לשחק את הבת יענה.
חגי הרצל: בסוף החודש הזה נבוא לממשלה, ואם הממשלה באמת ובתמים רוצה להתמודד עם הנושא הזה בראייה הלאומית הכוללת, בעיקר לטווח הארוך, כדי להגן על המדינה כמדינה יהודית דמוקרטית וגם להגן על אלו שרוצים לשמור על החוק, היא תאמץ את ההמלצות.
חגי הרצל: הכוונה היא בטווח המיידי לרכז סמכויות כבר תחת יחידה אחת, ולהתחיל לפעול, כדי שלכולכם תהיה כתובת אחת, לפחות בשלב הראשון.
חגי הרצל: זו תהיה מנהלת עם 'שיניים', עם סמכויות, ויותר מזה – עם אחריות.
יאיר יצחקי: זה פתרון מצוין, רק צריך לקחת בחשבון, שזה עניין של זמן.
איוב קרא: יש בממשלה הנוכחית כיוון מאוד חיובי.
איוב קרא: אתמול ראיתי אצל ראש הממשלה נכונות לגבי הנושא.
יאיר יצחקי: אנחנו איתכם, צריך לעשות את זה, אבל צריך להיות ריאליים.
יאיר יצחקי: עד שהעסק הזה יתחיל לפעול יקח זמן.
יאיר יצחקי: לדעתי, אתה צריך לתת דעתך לא רק לפתרון, אלא לראות גם מה לעשות עד אז, כי המצב הולך ומדרדר.
איוב קרא: יש הערכה כמה נוטשים?
מיכל יוספוב: אין לנו הערכה כמה נוטשים את החברות, אנחנו רק מקבלים מידע מהקבלנים, ומעדכנים.
מיכל יוספוב: לגבי שוהים כדין שעובדים לא במקום העבודה שלהם, למשרד הפנים אין התנגדות להחזיר אדם כזה למעסיק המקורי.
מיכל יוספוב: אם הוא מגיע למעשיהו, אנחנו מוודאים את זה, יוצרים קשר עם המעסיק, ואם הוא מוכן לבוא לקחת אותו, אין לנו בעיה שהוא יחזור למעסיק המקורי.
יהודה שגב: אני אשמח מאוד שתעבירי לנו את השמות האלה, ואנחנו נעזור לכם להעביר אותם לקבלני המקור שעליהם הם רשומים.
דן אורנשטיין: אני רוצה להתמקד בשני נושאים עיקריים, ובהם אתייחס גם אל נושא רשות ההגירה, שחברי חגי הרצל התייחס אליו.
דן אורנשטיין: שני הנושאים העיקריים שעלו בוועדה הזאת הם מטבע הדברים גם הנושאים העיקריים במציאות שאנחנו מתמקדים בה, והם הנושאים של אכיפה וניידות בתוך הענף.
דן אורנשטיין: לגבי אכיפה, ברור שאת החוק צריך לאכוף, כולל החלטות בתי המשפט.
דן אורנשטיין: כפי שאמר חברי, אני לא יכול להזכיר עובדות.
דן אורנשטיין: לפעמים משרדי הממשלה מתקשים לאכוף את החוק, כולל החלטות של בית משפט.
דן אורנשטיין: כאשר מדברים על החוק, יש חלוקה לשני תחומים עיקריים.
דן אורנשטיין: קודם כל, מדברים על הפן של שהייה חוקית או לא חוקית, כניסה וגירוש, שאנחנו תיקנו בתיקון גדול, אבל מבחינת האכיפה, כפי שאמר חגי הרצל, אנחנו צריכים להשלים עוד מהלך.
דן אורנשטיין: כפי שאמר מנכ"ל התאחדות הקבלנים, לרוב המדינות שמתמודדות עם תופעה של עובדים זרים יש יחידות שמיועדות לנושא הזה.
דן אורנשטיין: הנסיון מלמד, שכאשר מקבצים פקידים לנושא מסוים ומייעדים אותם לנושא מסוים, זה יותר יעיל.
דן אורנשטיין: זה מה שצריך לעשות, ואין מנוס מזה.
דן אורנשטיין: כאיש חקיקה אני יודע שחקיקה לוקחת זמן, אבל אנחנו רואים שכאשר יש כמה אינטרסים שמעוניינים בחקיקה, כולל הממשלה, ואני מחזיק בידי את התכנית הכלכלית של הממשלה שאושרה לפני עשרה ימים, יש אפשרות לקדם חקיקה מהירה.
דן אורנשטיין: מדובר בחוק הכניסה לישראל, וגם אם יהיה פה עיגון של משאבים, צריך להבין את התפקידים על פי חוק של משרדי הממשלה השונים.
דן אורנשטיין: אחד החברים כאן דיבר על אכיפה פרטית שהוא ניסה לעשות.
דן אורנשטיין: נכון שהרשויות צריכות לאכוף את החוק, אך כאשר מדובר בסמכויות של השלטון, לא יכולה להיות אכיפה פרטית, וכפי שציפי ציינה, זה לא התפקיד של משרד העבודה.
דן אורנשטיין: משרד העבודה, ככל משרד ממשלתי, פועל בתיאום עם משרדים אחרים, ולכן גם היועץ המשפטי לממשלה אישר למשרד העבודה להשתתף בצוותים משותפים עם משרדים אחרים.
דן אורנשטיין: גם אם תהיה רשות הגירה, ואנחנו מקווים שכן, התפקיד הוא בעיקר של משרד הפנים, שאמון על החוק, וצריך לתת את המשאבים כדי לאכוף.
דן אורנשטיין: לגבי מה שנאמר פה לגבי המשטרה, המשטרה נדרשה למלא חלל, כי לא הצלחנו להתגבר על בעיות האכיפה.
דן אורנשטיין: צריך לאכוף את חוק הכניסה לישראל, וכך גם את חוקי העבודה.
דן אורנשטיין: זאת זכות בסיסית של העובדים, וזה גם אינטרס של המדינה לא ליצור תנאים של תחרות בלתי הוגנת.
דן אורנשטיין: כעיקרון, רוב חוקי העבודה הם בעלי אופי פלילי ואזרחי ואחד, כלומר ניתן לתבוע באופן פרטי בבית המשפט, ובנוסף יש עבירות פליליות שהמדינה אוכפת.
דן אורנשטיין: כך חוק שכר מינימום, העובד יכול לתבוע את המעסיק, והמדינה יכולה להביא את המעסיק לדין פלילי, על שהוא לא משלם שכר מינימום.
דן אורנשטיין: כפי שאמרה ציפי בצדק, רק הנושא הפלילי נמצא בסמכות של משרד העבודה.
דן אורנשטיין: גם פה יש נושא שצריך להתמקד בו, והתייחסו אליו בדיונים קודמים; כאשר עובדים מגישים תביעות בבית הדין לעבודה, לעיתים התביעה מתבררת רק לאחר שהם עוזבים את הארץ, ואת ההליכים האלה צריך לזרז.
דן אורנשטיין: צעד אחד בענין הזה היה קביעת נוהל בקביעת עדות מוקדמת, אבל גם את המהלך הזה לא השלמנו.
דן אורנשטיין: אם יש משהו בנושא האכיפה שהוועדה מעוניינת בו, זה דברים ספציפיים שהיא יכולה לעקוב אחריהם ולראות את הביצוע שלהם.
דן אורנשטיין: הנושא המרכזי כאן הוא בענייני אכיפה.
דן אורנשטיין: אני לא יכול לבוא כאן עם החלטה קונקרטית של שר העבודה בממשלת ישראל בקשר לניידות בתוך הענף, אך מה שאני יכול לומר הוא שנושא הניידות בענף נמצא בבדיקה רצינית של משרד העבודה ושל שר העבודה.
דן אורנשטיין: כעיקרון כבר יש לנושא עוגן בחוק, אך שוב – המהלך לא הושלם, כלומר בטיפול הגדול בחוק עובדים זרים נאמר - - -
קריאה: דנים, דנים, דנים, אבל בינתיים הם נוטשים.
דן אורנשטיין: אני מכיר את הדיאלוג הזה היטב, ואני אומר בגלוי, שביחסים בין הממשלה לציבור, בגלל סדר היום העמוס, צריך ללחוץ כדי שנביא את הסחורה.
דן אורנשטיין: אני מדבר על דברים שנמצאים בשלבים מאוד מתקדמים.
דן אורנשטיין: אמרו כאן אנשים, בוודאי לגבי ענף הבנייה, שהם בעד ביטול הסדר הכבילה למעסיק מסוים, בתנאי שתהיה אכיפה.
דן אורנשטיין: אנחנו מסכימים לכך, מדובר פה בכלים שלובים, וזה צריך לעבוד יחד.
דן אורנשטיין: המגמה היא לפעול לביטול הכבילה.
דן אורנשטיין: כמובן שזה ייעשה כמו שהממשלה צריכה לעשות, בהתיעצות עם כל הגורמים.
דן אורנשטיין: תחום הסיעוד צריך טיפול מיוחד, ונמסר לי ממשרד העבודה שיש צוות שמגיש המלצות גם בעניין הזה.
דן אורנשטיין: אם הוועדה רוצה לקדם רעיונות מעשיים, היא צריכה להתמקד ביישום דברים שהם בשלבים מתקדמים לגבי רשות הגירה וניידות בתוך הענף או ביטול הסדר הכבילה באותו ענף.
יוסי אונגר: אני מאמין שמה שהרצל מוביל ומה שכולם פה אומרים, אולי ימגר, אבל אם אני מסתכל על החקלאים בשטח, אז הפתרון הזה אולי טוב לעונה הבאה או לשנים הבאות.
יוסי אונגר: המצב היום הוא חמור מאוד.
יוסי אונגר: משרד העבודה יצא יחד עם שגרירות תאילנד, בניגוד לחברים מהערבה, ואמר לעשות סדר גם בבלגאן הזה.
יוסי אונגר: צריך להוציא קול קורא, בשיתוף כולנו יחד, גם עם השגרירויות השונות, לאסוף אותם ולהחזיר כל אחד למקום שאותו הוא נטש, כדי להביא את כוח העבודה החסר.
יוסי אונגר: יש בחקלאות קרוב ל- 4,000-3,000 נוטשים, וצריך להחזיר למעסיק את הנוטשים האלה.
יוסי אונגר: מצד אחד אני לא רוצה לעודד נוטשים, אך מצד שני אנחנו צריכים עובדים.
יוסי אונגר: החקלאים שלנו באמת סובלים מהחוסר הזה.
יוסי אונגר: אם נוכל להחזיר אותם למעסיקים המקוריים שלהם, נועיל לטווח הקצר.
יוסי אונגר: לגבי הטווח הארוך, אני מסכים לכל הרעיונות.
איוב קרא: אני רוצה לשאול, אם מעסיק מסוים קיבל אישור להביא עובדים, למה בכל זאת משרד הפנים מתנגד.
איוב קרא: זה לא תפקידו להתנגד, ואני רוצה לדעת מה עומד מאחורי זה, כשתפקידכם לבצע.
מיכל יוספוב: יש החלטה של 'שמיים סגורים'.
איוב קרא: רציתי רק לשמוע, לפרוטוקול.
איוב קרא: אני העליתי את הנושא הזה כבר פעמיים לפני ראש הממשלה, גם אתמול, מול כל העולם.
איוב קרא: לדעתי, זאת סוגייה מאוד רגישה וחשובה, שמשליכה על עתיד מדינת ישראל באופן דרסטי.
איוב קרא: חשבתי לקבל בדיון היום רעיונות אחרים, והבנתי שהמצב מסובך אפילו יותר ממה שמחשבתי.
איוב קרא: אתמול היה ויכוח קשה בין ראש הממשלה לשר לבטחון פנים בסוגייה הזאת, אחרי שהבאתי את הנושא הזה.
איוב קרא: אני אומר כאן חד משמעית, שמרוב העומס על הממשלה בנושאים הבטחוניים, הנושא הזה שולי, למרות שאם לא היה הנושא הבטחוני, זה היה צריך להיות הנושא הראשון במעלה בטיפול.
איוב קרא: שמעתי משר האוצר שההליכים לרשות ההגירה אוטוטו מסתיימים.
איוב קרא: הייתי רוצה יחד אתכם, המעסיקים ונציגי המגזרים, לערוך ישיבה עם רכלבסקי, כדי שישמע אתכם, וכדי שלא יהיה חלילה מצב שנציגי המגזרים לא יהיו שותפים לרעיונות של רשות ההגירה.
איוב קרא: לכן צריך לקבוע ישיבה מיוחדת של הועדה יחד עם המעסיקים, כדי שישמעו את כל הרעיונות.
איוב קרא: זה יכול להוסיף הרבה, וצריך לקבוע פגישה דחופה.
איוב קרא: ברשות הגירה מדובר במתן תקנים למשטרה, למשרד העבודה וכו', וזו עבודה רבה לטפל בסוגיית הברחנים וכל מה שסביב הסוגייה הזאת.
איוב קרא: לכן נקיים ישיבה דחופה עם כל הגורמים הללו פה בוועדה באופן הכי דחוף שאפשר, ונבקש לזרז את הקמת הרשות לענייני הגירה.
איוב קרא: אני גם מבקש להוציא מכתב על אי כבילת ניוד עובדים באותו ענף לשר העבודה והרווחה, לשר הפנים ולשר החקלאות.
איוב קרא: אנחנו נבקש להוציא היום מכתב, שיאפשר לנייד את העובדים בין מעסיקים באותו ענף.
איוב קרא: אני חושב שלא תהיה בעייה בעניין הזה.
איוב קרא: אני דורש ממשטרת ישראל ומגורמי האכיפה, שאם נעצר עובד שמתברר שיש לו ויזה לעבודה ושהוא נטש את המעסיק שלו, חד משמעית להעביר אותו אל ארגון הקבלנים או לארגון החקלאי, למעסיק הרלוונטי, כדי שידעו לטפל בו.
איוב קרא: הכוונה היא, כמובן, להעביר למעסיק, אבל דרך הארגון, כי יכול להיות שהמעסיק כבר לא רוצה אותו.
איוב קרא: בנושא התאילנדים, אני מבקש לקבוע לי פגישה עם שגריר תאילנד.
איוב קרא: אני אנסה לראות אם אפשר לקדם את הנושא שלכם, ואבקש שחלק מכם יצטרפו לפגישה.
איוב קרא: אני מבטיח לעזור לכם בעניין הזה.
איוב קרא: אני אעלה להצבעה, כנראה בשבוע הבא או בעוד שבועיים, את החוק שלי, שכבר נח על שולחן הכנסת.
איוב קרא: אני רוצה שמעסיק שחלילה יפר חוק או יעסיק עובד לא חוקי יקבל עונש של מאסר עד שנה, כולל קנס של עד 200,000 ש"ח וכולל שלילת רשיון עסק.
איוב קרא: כל עוד לא קמה רשות הגירה, המנגנון מאוד קטן, וזה כמו מנוע קטן שלא יכול לפעול.
איוב קרא: נשאר לנו לטפל במעסיקים, עד תחילת עבודת רשות ההגירה.
איוב קרא: אני מניח שברגע שהחוק הזה יתפרסם, אנשים ירתעו מלהעסיק באופן לא חוקי.
איוב קרא: ----------------------------------------
איוב קרא: בוקר טוב לכולם, אני זימנתי דיון היום בעקבות מידע שהגיע לוועדה על מעמדם של חלק מראשי הרשות הפלשתינית, שודאי משליך גם לגבי כלל הפלשתינים השוהים בישראל, או שמגיעים לישראל, והמטרה היא לבדוק כמה דברים.
איוב קרא: כמו שאתם יודעים הוועדה הזו, בין היתר גם מטפלת בפלשתינים שעובדים בישראל, בצורה חוקית או לא חוקית, ומטבע הדברים מאחר והפלשתינים לא באים להיות תיירים בישראל, אז כל מי ששוהה ויש לו מעמד כלשהו פה יש לו השלכות לגבי הוועדה.
איוב קרא: לכן, בעקבות כמה דברים שקרו בתקופה האחרונה ובעקבות מבצע חומת מגן, הגיע מידע שחלק מהרשות הפלשתינית זוכים למעמד מיוחד פה בישראל, מה שבפועל משליך בעצם על הרבה פלשתינים אחרים, שלדעתי, בצורה זו או אחרת, זוכים למעמד מסוים שגוזל מישראל הרבה משאבים, ואנחנו רוצים לדעת כמה דברים.
איוב קרא: ממשרד הפנים היינו רוצים לדעת על ההחלטה להקפיא את איחוד המשפחות - איפה עומדת החלטת השר בעניין הזה, למרות שאין שר כרגע - אבל איפה עומד העניין הזה, שלדעתי כל המטרה שלו בדרך כלל היא לזכות בהטבות ששייכות למדינת ישראל.
איוב קרא: איפה עומד הנושא הזה שמשליך קשות על כל מה שמשתמע בהטבות שמעניקה ישראל לאזרחיה ולתושביה ולאלה שזוכים למעמד של תושב בתוכה.
איוב קרא: דבר נוסף, כיצד הגיעו ראשי הרשות הפלשתינית למעמד שבו הם בעצם זוכים לכל ההטבות של אזרחי ישראל - חוץ מדרכון ובחירה לכנסת, בעצם זוכים לכל ההטבות במדינה.
איוב קרא: אנחנו יודעים לפחות על גברת חנאן עשראוי ועל מר ג'יבריל רג'וב שזוכים למעמד הזה - אני הייתי רוצה לדעת מי עוד.
איוב קרא: אנחנו יודעים על עוד שמות שהם בסימן שאלה, אבל מי עוד, ולמה היה צריך להגיע לדבר הזה, ומכוח איזו זכות הם זכו לדבר הזה.
איוב קרא: אני מזמין את מר הרצל גדז' שיעדכן אותנו, אחר כך נעבור לנציג משרד הבטחון.
איוב קרא: בבקשה, אולי תשכיל אותנו.
הרצל גדז': בוקר טוב.
הרצל גדז': אני רוצה לעדכן שבעקבות החלטה מיום ראשון האחרון לגבי תוספת של 6,000 עובדים לחקלאות, שזה בעצם מהות העניין, משרד העבודה והרווחה, משרד הפנים, מר אפרים כהן ומר אלי פז, עם החברה בנמל התעופה בן גוריון, נערכו ליישום ההחלטה, כך שמכסת העובדים הזרים בתחום החקלאות תעלה מ22,000- ל28,000- עובדים.
הרצל גדז': ההחלטה הייתה לגבי הוספה של 6,000 עובדים.
הרצל גדז': ההוספה היא ממקורות עובדים זרים הקיימים באפשרויות השונות, חלקם בארץ וחלקם נצטרך להביא מחוץ לארץ, בתהליכים כאלה ואחרים.
הרצל גדז': המשרדים שנוגעים בדבר, משרד הפנים, שרות התעסוקה ויתר הגורמים, כולל יחידת האכיפה של מר אפרים כהן שתבקר את המהלכים האלו, התחילו את העבודה כבר מאתמול.
הרצל גדז': אנחנו עוסקים בעניין, יש נושא אחד שהוא כרגע מבחינתנו בטיפול, זה לראות את אותם גורמים שיפנו, כדי שנוכל לתת להם את האישורים בהתאם ולהגיד להם מה הם המקורות לכוח אדם שישלים את אותה מכסה ל28,000- עובדים.
איוב קרא: למה המחלוקת שחלק ככה וחלק ככה?
איוב קרא: הממשלה החליטה - ראש הממשלה החליט - ביום ראשון לייבא 6,000 עובדים.
איוב קרא: מה המחלוקת פה?
הרצל גדז': אין מחלוקת.
איוב קרא: למה משרד העבודה והרווחה לא מקיים את החלטת הממשלה?
הרצל גדז': משרד העבודה והרווחה קיים את החלטת הממשלה, לאור העובדה שהוא כבר נתן הקצאה שמביאה את ההקצאה לעובדים זרים בחקלאות לכ28,000- איש.
הרצל גדז': עכשיו אנחנו נדרשים לספק את ה28,000- עובדים הללו - חלקם נמצאים פה, חלקם המועט נמצא פה והיתר נצטרך להביא מחוץ לארץ.
הרצל גדז': מה שאנחנו מחכים, שהגורמים הרלוונטיים יפנו אלינו, אותם מעסיקים שיש להם אישורי העסקה, יפנו ואז נוכל לאפשר להם את המקורות לכוח אדם והם יקבלו את זה.
הרצל גדז': זה תהליך שייקח מספר שבועות, זה לא תהליך שנגמר ביום אחד.
הרצל גדז': אז זה בעצם יישום החלטה שסוכמה ביום ראשון האחרון - זה לידיעה, ולדעתי זה המהות בעצם לגבי עובדים זרים.
איוב קרא: רק שתדע, לפי הפרסומים לפחות ועל פניו, כפי שדיברו אתמול כל מיני אנשים, משרד העבודה והרווחה מתנגד ל6,000- עובדים, רוצה חצי ואחר כך חצי והם התייחסו לזה.
איוב קרא: זה מה שפורסם לפחות.
הרצל גדז': זה אקט טכני.
הרצל גדז': מבחינתנו אנחנו נדרשים להעמיד את המכסה על 28,000 ואנחנו נעמיד אותה על 28,000 - זאת ההחלטה, על זה אנחנו עובדים.
הרצל גדז': זה לא מתבצע ביום אחד, כי זה תהליך של לבוא עם הבקשות, לקבל אישורים, לקבל ייפוי כוח - כל זה תהליך שלוקח זמן, אבל זה התהליך שמתבצע.
הרצל גדז': הטכניקה הפרטית בפנים זה דבר שצריך לראות.
הרצל גדז': לגבי הנושא שאיתו פתחת, לגבי פלשתינאים - איחוד משפחות - אם מותר לי לומר לעצמי את ההערה שלא הבנתי מה הקשר בין הנושא הזה לעובדים זרים.
הרצל גדז': אני רוצה לומר שאין קשר בין שני הדברים.
איוב קרא: אני אגיד לך מה הקשר - כל המטרה היא הרי לעבוד בישראל, הרי אתה יודע את זה.
איוב קרא: כל המטרה היא תנאים ועבודה בישראל בעצם - זה מה שבעצם מסתתר מאחורי הבקשה של רוב אלה שמבקשים איחוד משפחות.
הרצל גדז': ופה אנחנו בעצם הולכים לגעת בנושא של מעמד של פלשתינאים ולאו דווקא בנושא של העובדים הפלשתינאים בישראל.
הרצל גדז': אני חושב שמאז אירועי אוקטובר 2000 ומאז ההתפתחויות שהיו בשנה האחרונה, מדינת ישראל נמצאת במדיניות סגר לגבי העבודה מול שטחי הרשות הפלשתינית, ויש מאמצים כבירים של גורמי הביטחון שעוסקים בעניין, וגורמי משרד העבודה, כן לאתר פוטנציאל של פלשתינאים שיבואו לעבוד בצורה חוקית ומסודרת בתוך מדינת ישראל - זה תהליך שהוא דינמי, הוא חשוב לכולם, ובצורה כזאת או אחרת, כמו שמציגים את הגורמים, אני חושב שהוא גם חשוב לנו במסגרת העשייה.
הרצל גדז': לגבי החלטת ממשלה מ12.5.02- לגבי מדיניות הממשלה לגבי איחוד משפחות, כפי שהעלית פה - יש החלטת ממשלה מ12.5.02- שקבעה תקופת ביניים, תקופת מבחן מסוימת, עד אשר יבוצעו מספר שינויי תקנות וחקיקה בכנסת, שתכליתן היא בעצם להביא לצמצום תופעת הגירת זרים לתוך מדינת ישראל, כאשר בעדיפות הזאת אנחנו מתייחסים בעיקר לתושבי הרשות הפלשתינאית, כשבעצם מעבר מתחומי הרשות לתחומי מדינת ישראל הוא מעבר, לצערנו הרב, פתוח, אין פה איזה בקרה של ביקורת גבולות או משהו כזה, ואז אנחנו מזהים שיש לא מעט פלשתינים וגם חלקם ירדנים ששוהים פה באופן בלתי חוקי, שנמצאים, חיים ומתערים בתוך האוכלוסייה הישראלית בכל אחד מהמקומות.
הרצל גדז': בעקבות הנושא הזה נעשתה עבודה שהוצגה בישיבת ממשלה, והתקבלה החלטה שעד אשר יעוגנו החוקים והתקנות, בקשות לגבי איחוד משפחות - נקרא לזה יותר לגבי נישואין של בני זוג - זה לא איחוד משפחות, איחוד משפחות זה שם שהוא מטעה - כאשר המוזמן או המוזמנת הינם תושבי הרשות הפלשתינאית - לאור המצב הביטחוני והרגישות של תנועת אוכלוסייה במצב של הפיגועים וההתרעות שיש עכשיו, ולאור זה שעדיין הנושא הזה לא ממוסד וגורמי הביטחון שלנו עוסקים בעיקר בביטחון ואין להם זמן לווסת את הבקרה מעבר לכך, אז הבקשות מהסוג הזה בשלב זה לא תתקבלנה, וזה תהליך שהוא תהליך זמני של מספר חודשים, עד אשר הדברים יתבהרו, גם מבחינת החוקים וגם מבחינת התקנות הנוספות שאנחנו נדרשים להכין אותם.
הרצל גדז': לגבי יתר האוכלוסייה, האזהרה שמבצעים תהליך של נישואין עם בני זוג - יש החמרה בבדיקות בבקשות ונוהל העבודה הוא אותו נוהל עבודה כפי שמופיע בנהלים של משרד הפנים, וזה בעצם הנושא של איחוד המשפחות.
הרצל גדז': החלטת הממשלה פורסמה, היא קיימת, אפשר לראות אותה וזה הופעל.
הרצל גדז': אנחנו התחלנו לפעול לפי הנוהל הזה מיום ראשון.
איוב קרא: ממתי זה החל?
איוב קרא: זאת אומרת, ההחלטה מתי הייתה?
הרצל גדז': ההחלטה הייתה ב12- לחודש מאי והתחילו ליישם אותה בלשכות מאתמול.
הרצל גדז': צריך גם לזכור ברקע שההקפאה בנושא הזה החלה מפסח, מהאירוע במסעדת מצה.
איוב קרא: בעקבות הפיגוע במסעדת מצה?
הרצל גדז': אני מסביר את לוחות הזמנים, אני לא נותן פרשנויות, את זה יסבירו הפוליטיקאים - וזאת החלטת ממשלה שהתקבלה לפני שבועיים, היא כבר מיושמת, וזה דבר טוב.