GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: מכיוון שהעלות הכלכלית של החברה שמובילה היום היא יותר יקרה מאשר כאשר מוציאים את זה למיכרז בינלאומי.
משה גפני: אין סיבה אחרת.
משה גפני: מבחינת הבטיחות, הביטחון וכל הדברים שקשורים בזה עדיפה חברה ישראלית, עם עובדים ישראלים.
משה גפני: מבחינת התעסוקה של האנשים כאן בארץ, של אזרחי המדינה, עדיפה חברה ישראלית, עם עובדים ישראלים.
משה גפני: אפשר למנות עוד סיבות כהנה וכהנה.
משה גפני: חברת החשמל, עם כל הכבוד, איננה חברה פרטית.
משה גפני: כולנו רוצים שהיא תרוויח.
משה גפני: אבל אני הייתי רוצה לראות, אני אומר את זה ממש ברוח טובה, מה היה קורה אם כתוצאה מהעניין הזה היו מפטרים עובדים של חברת החשמל.
משה גפני: מה היה קורה אז?
משה גפני: מה היו אומרים כאן נציגי חברת החשמל?
משה גפני: ואני מאוד בידידות איתם.
משה גפני: אני יודע הרי מה היה קורה.
משה גפני: אני מבקש מאנשי חברת החשמל להתייחס לתושבי המדינה כמו לעובדי חברת החשמל.
משה גפני: עניי עירך קודמים.
יורי שטרן: זה מרחיק לכת.
אבי לוי: לא יהיה להם מספיק.
משה גפני: לא לספק להם חשמל חינם.
משה גפני: אני נגד.
משה גפני: אני חושב שעובדי חברת החשמל עושים עבודה נאמנה, ביום ובלילה, ועושים עבודה כמו שצריך.
משה גפני: אני מציע לך, אדוני יושב-ראש הוועדה, וזה בסמכותנו - חברת החשמל איננה פועלת בחלל ריק.
משה גפני: יש בקשה של שר העבודה והרווחה לדחות את העניין.
משה גפני: יכול להיות שחברת החשמל תפסיד כסף כתוצאה מהעניין הזה.
משה גפני: אני, אגב, לא משוכנע, אבל נניח והם צודקים.
משה גפני: מותר לנו כוועדה לדרוש, לא לבקש - הוועדה הזאת של הכנסת הוקמה באישור מליאת הכנסת בגלל הבעיה של העובדים הזרים - אנחנו דורשים לדחות את המיכרז הזה.
משה גפני: אנחנו מקבלים את בקשתו של שר העבודה והרווחה.
משה גפני: אנחנו פונים ליושב-ראש מועצת המנהלים של חברת החשמל, למנכ"ל חברת החשמל ולשר התשתיות הלאומיות, שממונה על חברת החשמל.
משה גפני: אנחנו דורשים, לא מבקשים - זה תפקידנו כנבחרי ציבור - לדחות את המיכרז.
משה גפני: שהחברה הנוכחית תמשיך בינתיים.
משה גפני: צריך לנהל איתה משא ומתן, צריך לבדוק את התקנות.
משה גפני: לא צריך לתת מתנה לחברה הזאת, שאני לא יודע מי היא, חברת האחים עופר.
משה גפני: היא גם לא יכולה לסחוט את חברת החשמל.
משה גפני: אנחנו רוצים להגן על התושבים ועל האזרחים של המדינה.
משה גפני: צריך למצוא פיתרון לעניין הזה.
משה גפני: לא מפריע לי שתעבוד חברה זרה.
משה גפני: זה לא איכפת לי.
משה גפני: חבר הכנסת לנגנטל הגדיר את זה נכון.
משה גפני: אני לא דואג לגבאים.
משה גפני: אבל בתנאי אחד, שהחברה הזאת במעבר מחוף לחוף במדינת ישראל תעסיק רק עובדים ישראלים.
אבי לוי: זה מקובל גם עלינו וזה אפשרי.
משה גפני: אני חושב שזה לא יכול להיות בשום פנים ואופן.
משה גפני: תאמינו לי, אני ישבתי פה בוועדה בקדנציה הקודמת ונתקלתי בתופעות שהן בלתי מתקבלות על הדעת.
משה גפני: אם אנחנו נפרק את החברה שאנחנו חיים בה, גם חברת החשמל תתפרק.
משה גפני: הרי דבר אחד תלוי בשני.
משה גפני: אנחנו מדינה קטנה.
משה גפני: זה לא אירופה.
משה גפני: אנחנו נמצאים במדינת ישראל, עם הבעיות הבטחוניות שלה, עם הבעיות המדיניות, הכלכליות, החברתיות.
משה גפני: אם אתם תאפשרו את הכניסה הצרה הזאת, ומר שני צדק בזה, של כמה עשרות עובדים שבכל אופן ירוויחו קצת כסף, זה יביא שיטפון שאף אחד מאיתנו לא יעצור אותו, מכיוון שכולם רוצים להרוויח כסף, לא רק חברת החשמל.
משה גפני: יש עוד חברות שרוצות לבוא עם מאזן חיובי.
משה גפני: אני אומר שוב, אני מעריך את העבודה של חברת החשמל.
משה גפני: אתם עושים עבודה מצויינת, הכל מאה אחוז.
משה גפני: אתם צריכים גם להרגיש אחריות כלפי החברה והמובטלים בארץ.
משה גפני: אתם לא יכולים לקחת קציני ים וימאים ישראלים ולזרוק אותם לכלבים.
משה גפני: הרי זאת תהיה התוצאה.
משה גפני: לכן אני מבקש לדרוש לעכב את המיכרז עד שהעניין הזה ייבחן.
יורי שטרן: אני מציע לאמץ את ההצעה הזאת.
יורי שטרן: אנחנו פונים לחברת החשמל.
יורי שטרן: אנחנו נעשה את זה גם בכתב.
דוד יהב: אין לנו את היכולת החוקית לעשות את זה.
דוד יהב: הסמכות היא אצלכם.
דוד יהב: לא אצלי.
אבשלום וילן: חברת החשמל היא לא צד בעסק.
אבשלום וילן: האם יש פנייה של שר העבודה והרווחה?
אבשלום וילן: אם כן אנחנו יכולים לאמץ אותה.
אבשלום וילן: חקיקת-משנה ביוזמת הממשלה יכולה להתקדם מהר.
אבשלום וילן: חברת החשמל היא לא צד.
אבשלום וילן: כל הסיפור, על כך שכרגע הם מוציאים יותר כסף, הוא לא מענייננו, כי עובדה שכרגע הם קיבלו הצעה יותר זולה.
אבשלום וילן: הם כפופים לחוק המיכרזים כמו כל חברה ציבורית אחרת.
אבשלום וילן: הכדור הוא אצלנו.
אבשלום וילן: לא אצלם.
אבשלום וילן: אנחנו ברוח ההצעות של חברי הכנסת לנגנטל וגפני צריכים לפעול.
אבשלום וילן: הם לא צד בעסק.
אבשלום וילן: על-פי הסכמי גאט"ט אם אנחנו עושים את התיקון אנחנו יכולים לעצור את זה.
יורי שטרן: זה נכון, אבל זה בכל זאת יימשך מספר חודשים, גם אם הממשלה תיזום הצעה.
אבי לוי: אבל הם כבר לא יהיו, הם יפוטרו.
משה גפני: אנחנו יכולים לפנות לראש הממשלה, לשר התשתיות הלאומיות, לשר העבודה והרווחה וליועץ המשפטי לממשלה.
אבשלום וילן: אם שר העבודה והרווחה ושרים אחרים במקום לעסוק בטורבינות יתחילו לעסוק בדברים רציניים, אז יש סיכוי שהדברים יתקדמו.
משה גפני: נכון, הגיעו הזמן שראש הממשלה לא יתעסק בטורבינה.
משה גפני: שייעסוק בזה.
יורי שטרן: אני מקבל את הסכמתכם.
משה גפני: ברוח אופטימית זאת אני הולך לוועדת הכספים.
משה גפני: אדוני היושב-ראש, אנחנו איתך בעניין הזה.
ישראל פרנד: יש לי הצעה ספציפית.
ישראל פרנד: אני כמשפטן לא כל-כך שלם עם זה שחברת החשמל תעשה או לא תעשה דברים מפני שהפנו אליה איזושהי תחינה, איזושהי פטיציה, לעשות כך או אחרת.
ישראל פרנד: גם אם יקראו לזה דרישה, מפני שזו עדיין בקשה.
ישראל פרנד: לכן אני מציע שבתקנות הספנות האלה, שעליהן אנחנו מדברים, שמדברות רק על אוניות שפוקדות באופן סדיר נמלים - וזה אולי לא יחול על אונייה זרה שתבצע את המשימה הזאת - יוסף גם: "וכן ספינות המבצעות העברה פנימית", או משהו מעין זה.
ישראל פרנד: זה בתקנות של משרד התחבורה.
יורי שטרן: ואת זה אפשר לעשות בתקנה פנימית?
יורי שטרן: זה לא מחייב חקיקה?
דוד יהב: זה חקיקת משנה של משרד התחבורה.
ישראל פרנד: בהתייעצות איתנו.
ישראל פרנד: זה תקנות שנעשות בהתייעצות עם משרד העבודה והרווחה.
אלכסנדר צינקר: אני מסכים עם מה שאמר חבר הכנסת גפני.
יורי שטרן: אני חושב שהסיכום הוא פחות או יותר ברור.
יורי שטרן: א) אנו פונים למשרד התחבורה לשנות את התקנות, כך שתחולנה גם על הספקים שמבצעים עבודות שייט בתוך מדינת ישראל.
זאב לשם: הדבר הזה נבחן והוא בלתי אפשרי.
זאב לשם: הכנו הצעת חוק שנקראת "ספנות חופית" שנמצאת כרגע בלשכה המשפטית של משרד התחבורה בעריכה סופית.
זאב לשם: אנחנו מתכוונים לעשות חקיקה של ספנות חופית, מה שנקרא בלעז "קבוטאז' ". המקרה הספציפי הזה הוא מקרה קלאסי של קבוטאז', ספנות חופית.
זאב לשם: אני מקווה שאנחנו בהליך המהיר ביותר, עם גיבוי של חברי הכנסת, נוכל לקדם את החקיקה.
נגה בוטנסקי: זה הצעת חוק ממשלתית?
זאב לשם: כן.
זאב לשם: אם אנחנו נוכל לקבל את הסיוע - - -
יורי שטרן: למה אי אפשר לשנות את התקנות?
זאב לשם: בגלל שהחוקים האלה חלים רק על אונייה ישראלית.
ישראל פרנד: כתוב "הפוקדת באופן סדיר".
זאב לשם: אבל זה "אונייה ישראלית הפוקדת באופן סדיר".
זאב לשם: החוק הזה מתייחס לאונייה ישראלית.
זאב לשם: כרגע אנחנו מדברים על אונייה שאיננה ישראלית.
זאב לשם: עם אונייה ישראלית אין לנו בעיה כי לגביה התקנות תופסות והן מתואמות עם איגוד קציני הים.
יורי שטרן: האם אין שום דרך חוקית כעת להחיל את התקנות האלה על החברה הזרה?
זאב לשם: בדקנו את זה עם היועצים המשפטיים שלנו והתוצאה היתה שיש צורך בהצעת חוק לספנות חופית.
זאב לשם: רק לידיעתך, ניסינו למצוא פיתרון כלכלי, כמו שאמר חבר הכנסת גפני.
זאב לשם: אנחנו מנסים ליצור מצב שאונייה ישראלית שתתחרה במיכרז לא תיאלץ להציג מחירים גבוהים יותר מאשר אונייה זרה.
זאב לשם: דהיינו, התחייבנו בכתב לנסות לתת סיוע ממשלתי, הסיוע שהובטח לספנות הישראלית.
זאב לשם: אנו ניתן סיוע לאונייה הזאת בגובה כזה שייכסה את פער העלויות.
זאב לשם: להיפך, אונייה ישראלית תהיה עוד יותר זולה מאונייה זרה, מכיוון שבאונייה הזרה יהיו 4 ימאים ישראלים שלא מקבלים החזר ואילו האונייה הישראלית כן מקבלת החזר.
זאב לשם: אבל זה תהליך.
זאב לשם: זה תלוי עדיין בחקיקה ובשינוי בתקנות הספנות.
זאב לשם: אנחנו מקווים לגמור את התהליך הזה, בתיאום עם איגוד קציני הים, מהר.
זאב לשם: אבל זה לא מובטח.
יורי שטרן: איגוד קציני הים ציין את השיקול הבטחוני והסיכון הבטחוני בכך שההובלות האלה נעשות על-ידי גופים זרים.
יורי שטרן: האם השיקול הבטחוני יכול לשים איזשהו וטו על השתתפות הזרים?
זאב לשם: בדרך כלל זה מעורב בתביעה כספית ומשרד הביטחון לא יהיה מוכן לתרום.
זאב לשם: אנחנו ניסינו להגדיר שמשרד הביטחון ישתתף באוניות אסטרטגיות אך זה לא הצליח.
רון גינזבורג: השיקול הבטחוני, אני ציינתי את זה באותו מכתב שמר יוסי דביר הציג, הוא לא רק הכנה למלחמה.
רון גינזבורג: המקום העיקרי שאנחנו פועלים הוא אשדוד.
רון גינזבורג: יש שם איזור מטווחים, כפי שיודע מי שצריך לדעת.
רון גינזבורג: בעצם דו-השיח השוטף של האונייה עם חיל הים וחיל האוויר הוא חשוב מאוד.
רון גינזבורג: הוא עוזר לא רק לפריקת דלק לתחנות כוח אלא גם לייצוא - מדינת ישראל מייצאת דלק - ולייבוא דלק שבו אנחנו שותפים.
רון גינזבורג: לכן לנו יש אינטרס ראשון במעלה שהצוות, ובוודאי הפיקוד, אבל לא רק הפיקוד, יהיה ישראלי.
רון גינזבורג: אני ציינתי את זה.
יורי שטרן: רק בהגבלה הזאת של 4 אנשים.
אבי לוי: למה אתם עומדים עם 4 ולא עומדים עם 11?
אבי לוי: אני לא מבין.
אבי לוי: אתה יצאת עם מיכרז המחייב העסקת 4 ימאים ישראלים.
אבי לוי: כל מה שמבקשים מכם, שתדרשו 11 ימאים ישראלים, עד שתהיה חקיקה.
אבי לוי: אתם מטעים.
אבי לוי: הדבר הוא מאוד פשוט.
אבי לוי: בהנחה שאתם לא רוצים להפר את הסכמי גאט"ט, אתם אומרים שמעסיק זר יעסיק 4 ימאים ישראלים.
אבי לוי: אנחנו אומרים לכם: עד שיהיה הליך חקיקה תדרשו העסקת 11 ישראלים.
אבי לוי: איך זה עומד בסתירה?
אבי לוי: האם זה סותר את הסכמי גאט"ט?
רון גינזבורג: כשכתבנו את המיכרז, החל מהשלבים הטכניים, שאליהם הייתי שותף, וכלה בשלב האחרון, שבעצם נאנסנו לצאת למיכרז, כל הזמן אמרנו שאנחנו רוצים להעסיק ימאים ישראלים.
רון גינזבורג: אני אומר את זה, מר אבי לוי, באמת.
רון גינזבורג: ולכן הפנייה הזאת למשרד התחבורה היא לא על מנת לצאת ידי חובה.
רון גינזבורג: אני אומר לך שאם נמצא, בעזרת חוק ספנות חופית או בכל דרך זריזה אחרת - - -
אבי לוי: אבל עד אז.
אבי לוי: בינתיים אתה מפטר אותם.
אבי לוי: הם קיבלו הודעות פיטורין.
יורי שטרן: מתי המיכרז נסגר?
רון גינזבורג: ב15.9- ייגיעו הצעות והמיכרז ייסגר.
אבי לוי: בא אלי מר עופר ואומר שהוא לא צריך יותר קצינים ישראלים כי אם  הוא יזכה הוא ייתן הצעה רק עם 4 ישראלים.
אבי לוי: אתה לא מבין את זה?
אבי לוי: אז תן התחייבות שהם לא מפוטרים ותעשה מה שאתה רוצה.
יוסי דביר: הסביר לך היועץ המשפטי שיש תקנות ספנות.
אבי לוי: הוא יוציא את האונייה מהמירשם ויירשום אותה בקפריסין.
יורי שטרן: המיכרז יצא.
יורי שטרן: הם לא יכולים לתקן אותו בדיעבד.
אבי לוי: הם יכולים.
אבי לוי: הם כבר תיקנו אותו.
אבי לוי: הם יוציאו הודעה לכולם וייאמרו: תיקון באשר לצוות - 11 ישראלים.
אבי לוי: זה הכל.
יעקב ניזרי: בכפוף לתקנות.
אבי לוי: בכפוף לתקנות.
אבי לוי: ואז כולם יעמדו באותה רמה.
אבי לוי: אתם רק מטעים.
אבי לוי: אם מר עופר ייזכה אז הוא ייקח את האונייה שלו, יירשום אותה בקפריסין וייאמר לקצינים הישראלים ללכת הביתה.
יורי שטרן: עצם העובדה, כמו שמציין מר אבי לוי, שיש פה מראש אי-שוויון בין החברה הישראלית ולחברה הזרה, האם זה לא יכול להיות סיבה מספיק טובה לשינוי תנאי המיכרז?
אבי לוי: תגיד 11 ולא 4.
יעקב ניזרי: יש פה אבסורד שצריך להבין אותו.
יעקב ניזרי: מאמצים במיכרז את ההיבט הבטיחותי של האונייה, זה א"ב של החיים, אבל מתעלמים מהתקנות של העסקת ישראלים.
יעקב ניזרי: זה אבסורד שאי אפשר להבין אותו.
יורי שטרן: המיכרז בא בשביל שהגורמים העיסקיים יתחרו על בסיס שוויוני.
יורי שטרן: פה אתה מעמיד חברות ישראליות במצב שגם אם הן זוכות במיכרז טוב להן אחר-כך לרשום את זה תחת דגל של מדינה אחרת ולקצץ במספר הימאים הישראלים שהן מעסיקות.
אבי לוי: זה עילה לבג"ץ.
יורי שטרן: הרי אם מר עופר ייזכה הוא לא חייב שהאונייה שלו תהיה אונייה ישראלית.
יורי שטרן: הוא מנהל חברה ישראלית שזכתה במיכרז אבל האונייה שלו יכולה להיות ליברית.
רוני זוננרייך: הוא מייד יעשה את זה.
דוד יהב: אני רוצה להסביר.
דוד יהב: הסברתי קודם ואני אסביר את זה בשקט.
יורי שטרן: טוב.
יורי שטרן: כאילו אנחנו לא מבינים, דבר לאט.
דוד יהב: כי אני לא רוצה להעלות את הטון.
דוד יהב: כשאנחנו נותנים את ההעדפה לתוצרת הישראלית, לעובדים ישראלים, אנחנו עושים את זה בשל שתי אפשרויות: או מכוח התקנות שמחייבות אותנו, ועל זה דיבר חבר הכנסת לנגנטל ואחריו חבר הכנסת וילן; או מכוח דבר חקיקה של הכנסת; או בחקיקת משנה, בין אם זה במסגרת הסמכות, כמו שעו"ד פרנד אמר, או בין במסגרת חוקית אחרת, כמו שנאמר פה.
דוד יהב: ברגע שהתקנות האלה חלות הן מחייבות.
דוד יהב: ברגע שדבר חקיקה יחייב אותנו - נעשה כך.
דוד יהב: אנחנו באנו ואמרנו כמה ימאים ישראלים, או קציני ים ישראלים, אנחנו יכולים לדרוש אך רק באופן שאנחנו נוכל לנמק עם ארגומנטציה, שאנחנו נוכל להגן על זה.
דוד יהב: כי הרי מה יקרה?
דוד יהב: הרי אנחנו חשופים להליכים משפטיים.
דוד יהב: אנחנו רוצים את טובתם של העובדים הישראלים לא פחות מכל אחד אחר.
יורי שטרן: עצם העובדה שהחברות הישראליות שמשתתפות במיכרז חייבות, לפי תקנות הספנות, להעסיק כך וכך עובדים, והחברות הזרות כביכול פטורות מזה - - -
דוד יהב: את זה המחוקק עשה.
דוד יהב: זה הגבלה או הפלייה שהמחוקק עשה בחוק או בתקנות.
אבי לוי: הוא לא התכוון בתוך הארץ.
יוסי דביר: לפני 10 דקות הסביר משרד התחבורה שאת ההפרש בין 11 ל4- הוא מכסה בסובסידיה.
יורי שטרן: מה אתם יכולים לעשות?
יורי שטרן: מה שאתם לא יכולים לעשות - שמענו.
דוד יהב: כל מה שאנחנו אולי יכולים לעשות זה להתכנס בינינו שוב ולראות אם אנחנו יכולים לתת איזושהי הגנה עם ארגומנטציה לימאים ישראלים.
יורי שטרן: מתי אתם חייבים לתת תשובה למשתתפים במיכרז?
דוד יהב: את זה אנחנו צריכים לתת מיידית.
שלמה שני: כפי שהגבלתם לגבי העסקת 4 ישראלים, למה אתם לא יכולים להגביל את המיכרז הזה שייחייב העסקת 11 ישראלים?
דוד יהב: כי אנחנו צריכים להגביל את זה רק למספר שתהיה לו הצדקה.
אבי לוי: איזה הצדקה?
אבי לוי: מי אמר לך שלא צריך קצינים?
אבי לוי: שייתן פה מישהו מקצועי חוות דעת.
אבי לוי: אני הייתי chief engineer על מיכלית.
אבי לוי: האמן לי, בלי הקצינים אי אפשר להזיז את האונייה.
אבי לוי: על מה אתה מדבר?
דוד יהב: עם כל הכבוד לך, לי יש פה סמכות מקצועית.
נגה בוטנסקי: יש לי שאלה שאולי התשובה עליה יכולה לפתור את הבעיה.
נגה בוטנסקי: אני מאמינה שבתום לב כולם רוצים לפתור את זה.
נגה בוטנסקי: האם פנייתו של שר העבודה והרווחה לחברת החשמל לא יכולה להוות עילה לשינוי תנאיי המיכרז?
דוד יהב: כל עורך-דין יגיד לך שזה לא עילה, לצערי הרב.
יורי שטרן: מדוע לא עניתם תשובה לשר העבודה והרווחה?
דוד יהב: לפי דעתי אנחנו ענינו.
יורי שטרן: לפי דעתו של משרד העבודה והרווחה, לא.
דוד יהב: אני מאוד מתפלא.
דוד יהב: אני כמעט משוכנע שאנחנו ענינו.
יורי שטרן: יש לי שאלה ליועץ המשפטי של משרד העבודה והרווחה.
יורי שטרן: האם אתה יכול לעשות ניתוח משלך על הפערים בין החובות של החברות הישראליות לבין תנאיי המיכרז ולבדוק אם יש אפשרות להכניס שינוי, או לדחות את מועד קבלת ההחלטות במיכרז, או משהו מעין זה?
יורי שטרן: אני מבקש חוות דעת מקבילה לדעתו של היועץ המשפטי של חברת החשמל.
ישראל פרנד: כוונתך שאתן תשובה לא כרגע, נכון?
ישראל פרנד: בוודאי אפשר לתת חוות דעת.
נגה בוטנסקי: עד נובמבר.
יורי שטרן: אבל למה נובמבר?
יורי שטרן: עד מתי אתם יכולים להחזיק את התשובה?
יורי שטרן: באמצע יש לנו גם חגים.
יוסי דביר: אנחנו הוצאנו מיכרז שאמור היה להסתיים ב1.9-.
יוסי דביר: באו מספר חברות ואמרו שעל מנת להתארגן הן צריכות זמן נוסף.
יוסי דביר: דחינו את זה והן צריכות לתת תשובה עד 15.9.
יוסי דביר: יכול להיות, קודם כל, שלא תהיה בעיה.
יוסי דביר: אולי יהיו לנו בסך הכל 3 הצעות ישראליות, או 2 הצעות ישראליות, או הצעה ישראלית אחת, ואז אין בעיה בכלל.
יוסי דביר: מר אבי לוי מאשים את חברת החשמל בדבר שאנחנו לא אשמים בו בכלל.
יוסי דביר: אנחנו במיכרז אמרנו שלא נקבל אף הצעה אם לא יהיו בה לפחות 4 ישראלים.
אבי לוי: אבל למה 4  ולא 11?
אבי לוי: אין לך סמכות לזה.
יוסי דביר: כי זה מה שאנחנו צריכים.
יוסי דביר: יש תקנות.
יוסי דביר: הסביר לך היועץ המשפטי, שאם חברה ישראלית זוכה היא חייבת לפעול לפי התקנות.
יוסי דביר: אתה עושה ספקולציה.
יוסי דביר: אתה נותן עיצות מסחריות למר עופר.
יוסי דביר: אבל 10 שנים הוא לא עשה את זה.
יוסי דביר: אתה חושב שעכשיו הוא יעשה את זה?
יורי שטרן: עד מתי אתם יכולים להחזיק את התשובה למשתתפים במיכרז?
יוסי דביר: ב15.9- אנחנו מקבלים את ההצעות.
יוסי דביר: אנחנו צריכים לעשות הערכה וחישובים ואחר-כך לחזור לוועדת המיכרזים של הדירקטוריון.
יוסי דביר: אני מתאר לעצמי שכל התהליך הזה ייקח לפחות חודש ימים.
דוד יהב: אבל ה-dead line זה תאריך סגירת המיכרז.
דוד יהב: כל הייתר זה כבר עניין אחר.
יורי שטרן: קודם כל אפשר להאריך אולי לעוד שבועיים.
יורי שטרן: מאידך החודש הנוסף הזה רק מזמין את החברות הנוספות להגיש הצעות, אז אולי זה לא כדאי.
יוסי דביר: אי אפשר כי יש לנו גם בעיה חוזית.
יורי שטרן: ב15.9- תקבלו את ההצעות ותסגרו את המיכרז.
יורי שטרן: לאחר מכן לא תתקבלנה הצעות חדשות.
יורי שטרן: האם את התשובה אפשר לתת עד נובמבר?
יוסי דביר: את התשובה אנחנו לא יכולים לתת בספטמבר כי אנחנו צריכים לעשות חישוב.
יורי שטרן: הרי אנחנו פה במירוץ נגד הזמן.
יורי שטרן: בהנחה שמשרד התחבורה ייזום שינויים מסויימים בחקיקה, ויש לנו גיבוי בכנסת - אני רואה בכם שותפים לאותו קו של הגנה על הימאים הישראלים.
יורי שטרן: ולכן אני שואל, אנחנו צריכים בכנסת תקופה של לפחות חודש.
דוד יהב: יש לכם.
דוד יהב: סוף החוזה הוא ב20.11-.
יוסי דביר: זה מאוחר מדי.
יוסי דביר: הרי עוד צריכים להודיע לזוכה.
יוסי דביר: אני אצטרך אונייה אחרת ב20.11-.
יוסי דביר: מי יביא אותה?
דוד יהב: מה זה משנה?
דוד יהב: טוב, זה ויכוח בינינו.
דוד יהב: ה-dead line זה 20.11.
יוסי דביר: על מה אתה מדבר?
יוסי דביר: אתה לא מוסמך לכך.
יוסי דביר: אנחנו צריכים להביא את זה לדירקטוריון כדי שייקבל החלטה.
יוסי דביר: אני מציע, כדי שהרוחות יירגעו, שאחרי שייבואו ההצעות אנחנו נעביר לכם הודעה אם זה רק חברות ישראליות, כך שקודם כל תדעו אם העסק הזה בסדר.
יוסי דביר: יכול להיות שיהיו רק 1-2 הצעות ישראליות.
אבי לוי: אלינו פנו כבר 5 חברות זרות בשביל לברר כמה הם צריכים לשלם ל4- הקצינים הישראלים.
אבי לוי: הם ביקשו לדעת כמה עולה רב חובל.
שלמה שני: אבל גם כך לא פתרנו את בעיית התקדים.
שלמה שני: אם יוצא מיכרז בינלאומי ללא תחרות הוגנת - - -
אבי לוי: אגיד לך מה בסיס הטענות.
אבי לוי: אנחנו לא חלוקים.
אבי לוי: אם תגיד לי שיהיו 11 ימאים ישראלים אז אני אירגע ואומר לך לעשות מה שאתה רוצה.
אבי לוי: אבל אני יודע שלא יהיו 11 ימאים ישראלים ולא יתנו כסף.
אבי לוי: מר אודי אנג'ל אמר לנו שאם הוא חייב לשים 4 הוא למחרת יעבור למירשם הזר ויישים רק 4 ויישלח את אלה לקיבינימט.
אבי לוי: אם אתה אומר לי שיש 11 ימאים ישראלים, אז אין לי ויכוח איתך.
אבי לוי: בואו נראה ביחד איך עושים את זה.
אבי לוי: אתה חושב שזה יהיה.
אבי לוי: אתה רוצה לעזור לי?
אבי לוי: אז בוא תעזור לי.
נגה בוטנסקי: כולם רוצים אותו דבר אך לא יודעים איך להגיע לזה.
יורי שטרן: האם המיכרז פורסם בעיתונות?
רון גינזבורג: כן.
יוסי דביר: את הבעיה הזאת שמעלים רק משרד התחבורה יכול לפתור.
אבי לוי: הוא לא יכול.
זאב לשם: השאלה היא האם יש חובה חוקית לבחור זוכה במיכרז.
זאב לשם: יכול להיות שאין חובה חוקית לבחור זוכה במיכרז.
דוד יהב: אין דבר כזה.
דוד יהב: אנחנו חייבים.
דוד יהב: אבל אם חודש זה ה-dead line, בחודש אתם תספיקו לחוקק וזה יחול על המיכרז הזה.
בנימין אלון: אני איחרתי ואני מתנצל על כך.
בנימין אלון: אחרי זה אלמד מחבר הכנסת שטרן את הנושא.
בנימין אלון: יש לי רק שאלה אחת, שאולי עסקתם בה, שאותה אני לא מבין והיא נראית לי שאלה עקרונית.
בנימין אלון: האם יש קריטריונים ברורים, שמחייבים חברות ממשלתיות וחברות ציבוריות, מתי הולכים למיכרז בינלאומי ומתי הולכים למיכרז ישראלי?
יורי שטרן: דיברנו על זה.
יורי שטרן: אני אסכם ואנחנו נמשיך בהידברות שלנו, הן על המקרה הספציפי והן על התופעה הכללית, שהיא המדאיגה יותר.
יורי שטרן: מבחינת קציני הים זה לא רק אובדן מיידי של כמה מישרות אלא הדאגה היא גם לגבי ההמשך.
שלמה שני: גם לא יהיו קציני ים.
רוני זוננרייך: אדם לא יכול להגיע להיות רב חובל אם הוא לא משמש כקצין לפני זה.
רוני זוננרייך: לוקח 5 שנים להיות רב-חובל.
רוני זוננרייך: מה תעשה בעוד 6 שנים?
יורי שטרן: קודם כל נדבר ספציפית לגבי המקרה הזה ואחר-כך על הדברים הכלליים.
יורי שטרן: ספציפית למקרה הזה:      	א) אנחנו בכל זאת פונים לחברת החשמל - נעשה את זה בכתב - וגם לממשלה.
יורי שטרן: אנו מבקשים למצוא פיתרון, מתוך הנסיבות הקיימות כבר, להגן על תעסוקת הימאים הישראלים.
יורי שטרן: אם על-ידי הקפאת המיכרז, או דחיית המועד של קבלת ההחלטה.
יורי שטרן: נניח להאריך את ההסכם עם חברת האחים עופר בעוד חודש ימים כדי שלא תהיו לחוצים בחודש נובמבר אלא נניח עד 1 בינואר.
יורי שטרן: כל שבוע נוסף מגדיל את הסיכויים שלנו להעביר את החקיקה בכנסת.
יורי שטרן: לכן הפנייה היא למצוא דרך להקפיא בפועל, עד כמה שניתן, את המיכרז.
יורי שטרן: ב) אנחנו פונים לממשלה בבקשה להתערב בעניין הזה ולבדוק את כל ההיבטים המשפטיים נכון להיום של התופעה הזאת.
יורי שטרן: אני חושב שפה חברת החשמל היא לא טובה יותר או פחות טובה מרוב התאגידים הממשלתיים, אבל אנחנו רואים את הפער המוזר הזה, שבעצם מעמיד את החברות הישראליות במצב שכדאי להן, כמו שאמרו, לרשום אפילו את כלי השייט שלהם כזרים בשביל להרוויח את מה שהוצע לחברות הזרות.
יורי שטרן: ג) אנחנו מדברים על עוד 2 בדיקות: 1) מצד היועצים המשפטיים של חברת החשמל - ותגידו לי תוך כמה זמן נקבל את ההבהרה - מה שהזכיר גם חבר הכנסת אלון - עם כל מה שהוסבר פה על כך שהגבולות בין המיכרז הפנימי למיכרז הבינלאומי הם מאוד מטושטשים.
דוד יהב: כי ההבדל הוא מאוד מינורי.
יורי שטרן: גם להבדלים המינוריים יש משמעות.
יורי שטרן: למיכרז בינלאומי יש קונוטציה מיוחדת שמזמינה בעצם את הגורמים הזרים.
יורי שטרן: אני מבקש לדעת מתי אתם מחייבים ומחוייבים להוצאת מיכרז בינלאומי; והאם המקרה הספציפי הזה הוא באמת בתוך ההגדרות האלה, או שהלכתם פה ביוזמתכם לקראת מיכרז בינלאומי.
דוד יהב: זה סמנטיקה.
יורי שטרן: על אף הסמנטיקה הזאת, אני מבקש שתשכיל אותי.
זאב לשם: אם מותר לי להעיר רגע לשאלה הספציפית שלך, הסכמי גאט"ט לא חלים על הסכמי הובלה ימיים.
יורי שטרן: מה שאתה אומר לי הוא שמספר דברים שנאמרו פה על-ידי נציגי חברת החשמל אינם אמת.
זאב לשם: אני אומר עוד פעם על מנת שיהיה ברור מה אני אומר.
זאב לשם: אני אומר שהסכמי גאט"ט חלים אך ורק על טובין, סחורות.
זאב לשם: נושא של שירותי ספנות - - -
דוד יהב: לא רק.
יורי שטרן: שאלתי את השאלה הזאת בתחילת הדיון.
יורי שטרן: לפני שנעשיתי חבר כנסת הייתי ראש מחלקה בלשכות המסחר.
יורי שטרן: לכן הופתעתי לדעת שעל הובלה כזאת חלה חובה כזאת.
אבי לוי: נאמר לנו חד-משמעית שזה קשור.
זאב לשם: שירותי ספנות חלים במסגרת ה-WTO - World Trade Organization - זאת אמנה בינלאומית שהחליפה את הסכם גאט"ט והרחיבה אותו לענפי השירותי השונים.
יורי שטרן: אורוגוואי.
זאב לשם: נכון.
זאב לשם: הנושא הראשון שעלה לדיון במסגרת ה-WTO היה שירותי ספנות.
זאב לשם: כתוצאה ממחלוקת בין ארצות-הברית ליפן נושא שירותי הספנות לא נדון עד היום ולפיכך הוא עדיין לא כלול במסגרת ה-WTO.
דוד יהב: אסביר בכמה מילים.
דוד יהב: אני נתתי דוגמא למערכת החוזית החוקית של מדינת ישראל.
דוד יהב: אמרתי שהסכמי גאט"ט, שחלים על חלק גדול מהרכישות שלנו - - -
יורי שטרן: אבל אני שאלתי אותך מספר פעמים האם - - -
דוד יהב: על זה אמרתי שאני אבדוק ואתן תשובה.
אבי לוי: אז אין בכלל בעיה.
אבי לוי: אתה מנפנף בגאט"ט כל הזמן.
דוד יהב: אבל אמרתי עוד משהו.
דוד יהב: אמרתי שזה בהרבה מובנים סמנטיקה.
יורי שטרן: אני לא מקבל את זה.
יורי שטרן: סמנטיקה היא לא מילה מזלזלת.
יורי שטרן: להבדלים סמנטיים יש הרבה מאוד משמעות וערך, גם בכלכלה.
יורי שטרן: ולכן שאלתי ספציפית - - -
דוד יהב: אמרתי על זה שאני צריך לבדוק.
דוד יהב: אין לי פה את ההסכם.
דוד יהב: אני אציע מסמך מפורט.
דוד יהב: מה שאמרתי, וחבר הכנסת לנגנטל המשיך בעניין הזה, שבארץ במילא יושבים סוכנים של חברות זרות.
דוד יהב: אבל אני אתן מסמך מסודר על כל העניין הזה, בדיוק כמו שצריך.
שלמה שני: אם יש צורך לבדוק את זה פעם נוספת, זה מצדיק מתן זמן נוסף ודחייה של ההחלטות.
יורי שטרן: כמה זמן זה ייקח?
יורי שטרן: אני רוצה לקבל תשובה עד לסוף השבוע, עד יום רביעי (היום אנחנו רק ביום שני), לפני שאני כותב מכתב לחברת החשמל.
יורי שטרן: אני רוצה במכתב שלי לציין, או לא לציין, את העובדה הזאת.
דוד יהב: אולי אפשר לתת לנו עוד כמה ימים?
יוסי דביר: חבר הכנסת שטרן, כרגע יש לך תשובה.
יוסי דביר: מר זאב לשם אומר שזה לא חל.
יוסי דביר: היועץ המשפטי של חברת החשמל אמר לך שהוא יבדוק, הוא עוד לא יודע.
יוסי דביר: אבל יש לנו החלטת דירקטוריון שאומרת לצאת למיכרז בינלאומי.
יוסי דביר: גם אם זה לא חובה לצאת למיכרז בינלאומי, זה לא אסור.
דוד יהב: החובה הזאת חלה מכוח הסכמי גאט"ט ולא מכוח משהו אחר.
יורי שטרן: אבל אתם נימקתם בהסכמי גאט"ט את עצם הפנייה.
דוד יהב: לא.
יורי שטרן: אותי ואת חברי הכנסת הנוספים מעניין לדעת למה בכלל הכרזתם על המיכרז הזה כמיכרז בינלאומי.
דוד יהב: על זה הבטחנו להעביר לכם מסמך.
יורי שטרן: זאת היתה השאלה הראשונה שלי.
יורי שטרן: האם זאת היתה יוזמה חופשית של חברת החשמל - לא שלכם, אלא של ההנהלה - או שזאת היתה נגזרת מההסכמים הבינלאומיים של מדינת ישראל?
יורי שטרן: התשובה שיש לי כעת, שלא הייתם חייבים לעשות את זה.
דוד יהב: לפי הסכם גאט"ט אנחנו לא חייבים.
יוסי דביר: זו התשובה כרגע.
יורי שטרן: אני מבקש לדעת אם יש הסכמים מחייבים שבניגוד למה שנאמר על-ידי נציג משרד התחבורה הייתם חייבים - - -
דוד יהב: אמרתי שאנחנו ניתן מסמך משפטי מסודר.
יורי שטרן: ביקשתי שזה יגיע אלי עד יום חמישי.
דוד יהב: אולי אפשר לתת לנו קצת יותר ימים, כי הרי יש לנו גם בג"צים וכדומה.
שלמה שני: אם זה רק עניין של תחרות אז גם לנו יש את הדרכים להתחרות.
שלמה שני: כל אחד שחי על הישרדות יידע איך להיאבק בתחרות.
שלמה שני: גם הימאים יידעו איך להתנהג.
שלמה שני: לכן יש הבדל אם זה תחרות, או שאין לכם אפשרות כרגע לערער על זה בגלל שזה מתחייב במסגרת החוק.
יורי שטרן: נכון לרגע זה בפנייתנו כוועדה להנהלת חברת החשמל, למועצת המנהלים, אנחנו מסתמכים על דעתו של נציג משרד התחבורה.
יורי שטרן: אנחנו כותבים שלא הייתם חייבים מכוח הסכמי גאט"ט לעשות את זה ובכל זאת עשיתם, וחבל.
יורי שטרן: חוות דעת שנייה אנחנו מבקשים מהיועץ המשפטי של משרד העבודה והרווחה.
יורי שטרן: האם ניתן למצוא דרך - מה שלא הצליחו עד לרגע זה במשרד התחבורה - להחיל את תקנות הספנות הקיימות על החברה הזרה שתיזכה במיכרז להובלה בין חופי מדינת ישראל?
ישראל פרנד: תקנות הספנות הן באחריות משרד התחבורה.
ישראל פרנד: אולי הם יציעו.
ישראל פרנד: זה רק בהתייעצות עם משרד העבודה והרווחה.
ישראל פרנד: זה לא תקנות שלנו.
יורי שטרן: אז תבדוק יחד איתם.
יורי שטרן: נקודת הראייה שלך היא מזווית התעסוקה.
יורי שטרן: יכול להיות שפה יש איזשהם אלמנטים שאפשר לקחת ולבדוק.
יורי שטרן: זה בנושא חברת החשמל.
יורי שטרן: בקשתנו היא להקפיא בפועל את התהליכים.
יורי שטרן: נמצא לזה ניסוח יותר עדין.
יורי שטרן: אנחנו מבקשים גם שתודיעו מראש לאלה שייגישו לכם הצעות, למשתתפים במיכרז, שמדינת ישראל הולכת לשנות את החקיקה שלה ככה שהדרישות לגבי העסקת ישראלים שחלות כעת על החברות הישראליות תחולנה ככל הניראה גם על החברות הזרות.
יורי שטרן: אני מציע להבהיר להם את זה, בשם ההגינות.
יוסי דביר: את זה אנחנו לא יכולים להודיע.
יוסי דביר: אנחנו הפנינו אותם למשרד התחבורה והוא יכול להודיע להם את זה.
יורי שטרן: למה אתם לא יכולים להגיד להם שזאת הכוונה של המחוקקים?