GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אהרון ברזאני: תפקידנו הוא להנפיק היתרים בענפי הבניין והחקלאות לעובדים זרים.
אהרון ברזאני: מעבר לזה, אנו גם מבקרים את תשלומי השכר והתנאים הסוציאליים.
אהרון ברזאני: לצערי, איננו יכולים לבקר, כי התקציבים שאמורים להיות מועברים אלינו מהאוצר לא מאפשרים לנו לעשות את הביקורת הזאת.
אהרון ברזאני: בכל זאת, כשישנן פניות כמו אלה של השגריר התאילנדי, שאנו בקשר הדוק עמו, שבהן מועברת אלינו רשימה, אנו בודקים את נושא השכר והתשלומים הסוציאליים.
אהרון ברזאני: ברגע שנסיים, נעביר להם את תשובותינו.
אגמי כהן: הצוותים שלנו, של מינהלת ההגירה בשטח, עובדים יחד עם משרד העבודה, ובפעילות שלנו מאחד בספטמבר הוגשו כ- 800 דוחות למעסיקים על ידי משרד העבודה -  קנסות על שכר מינימום וכל מה שקשור בתחום.
איוב קרא: אנו רגישים מאוד לטענות שהשגרירים העלו פה.
איוב קרא: מבחינתנו, היינו רוצים שכל העובדים הזרים היו חוקיים, כך שיכולנו להתייחס אליהם כמו אל ישראלים.
איוב קרא: אנו גם מכבדים את כל האמנות שחתמה עליהם ישראל באו"ם, גם לגבי ילדים וטיפול בילדים של עובדים זרים, גם בלתי-חוקיים.
איוב קרא: כל הסוגייה של הזרים בישראל היא סוגייה חדשה, יחסית, שתפסה מימדים גדולים בשנים האחרונות.
איוב קרא: למדינת ישראל לא היה מנגנון לטפל בכל התחום הזה.
איוב קרא: אני שמח שהחלה לפעול מינהלת שהוקמה לא מזמן בראשות ניצב יעקב גנות, שתפעל עד סוף 2003 ותהפוך מ- 01.01.2004 לרשות הגירה, בדומה לקיים בארצות הברית.
איוב קרא: המינהלת עושה הכל על מנת לתת תשובות לטענות שבשטח בתקופה האחרונה, ואלה הם "חבלי לידה".
איוב קרא: אין לי ספק, שעד הקמת רשות ההגירה יהיו מתקנים טובים, נהלים נכונים, הוראות שמחייבות ואף שינוי חקיקה.
איוב קרא: יזמנו כמה שינויים בחקיקה, ואני מקווה שהם יעברו בכנסת.
איוב קרא: החוק המרכזי שהגשתי, והיום ידונו עליו בכנסת, הוא שכל תנאי העבודה של העובדים הזרים כולל תלושי שכר יהיו דרך שירות התעסוקה ולא דרך המתווכים, כנהוג עם הפלשתינים.
אהרון ברזאני: השכר והתשלומים הסוציאליים של עובדים זרים ישולמו באמצעות שירות התעסוקה כמו העובדים הפלשתינאים.
איוב קרא: המשמעות היא שהמעסיק יבוא לשירות התעסוקה, ישלם את שכר העובד לשירות התעסוקה כולל התנאים הסוציאליים, והם ישלמו את זה לעובד.
איוב קרא: כך אנו מבטיחים שכר מינימום כמו שצריך, תנאים נכונים על פי החוק, ואף אחד לא יכול לפגוע בהם אף לא בשקל אחד.
איוב קרא: בנוסף, תהיה לנו שליטה היכן כל אחד נמצא – באיזו חברה, ולא יהיה מצב שבו לא יודעים מה עושים עם העובדים הזרים.
איוב קרא: אנו הולכים להחמיר עם המעסיקים בישראל ולא על העובדים הזרים, כי אנו חושבים שההעסקה הבלתי-חוקית היא תוצאה לא רק של העובדים אלא של מעסיקים גם כן.
איוב קרא: לכן הגשנו הצעת חוק בהטלת קנס כבד מאוד ועונש מאסר על אנשים שיעסיקו עובדים בצורה בלתי-חוקית.
איוב קרא: החוק כבר הונח על שולחן הכנסת להצבעה.
איוב קרא: מדובר בהצעת חוק פרטית.
איוב קרא: אני מודה לכולכם על ההשתתפות בדיון, ומקווה לראותכם בנסיבות שמחות יותר.
סטויקה ולריה: האם יש אפשרות לקיים ישיבה כזאת מדי חודש?
סטויקה ולריה: התקשורת בין כל הגופים והסמכויות השונות חשובה מאוד.
איוב קרא: נשתדל לקיים ישיבות רבות ככל הניתן.
איוב קרא: אני פותח את ישיבת הוועדה.
איוב קרא: בעקבות הפיגוע שהיה השבוע בגוש קטיף היו הרבה תלונות על כך שכניסת פלסטינים, בניגוד למה שנקבע פה, גורמת למצב של פיגועים והגברת הטרור.
איוב קרא: בישיבות קודמות שקיימנו פה גורמי הצבא אמרו שרק השפעה חיובית יש לכניסת פלסטינים לעבודה פה.
איוב קרא: צוטטו אנשים כאילו על פניו הדבר הזה יכול להיטיב עם האוכלוסייה, יכול להביא לאווירה מאוד חיובית, ובא המקרה הזה וטפח על פנינו.
איוב קרא: אנחנו מפחדים שזה יחזור על עצמו, ולא חשובות הנסיבות אלא עצם ההרג והטרור הזה שבא עלינו מכיוונים שונים.
איוב קרא: הדבר מעלה חשיבה למצוא אלטרנטיבה לנושא הזרים, במיוחד הלא חוקיים, למצוא דרך שיהיה אפשר להכניס את הסוגיה הזאת לממדים נכונים.
איוב קרא: לצערי הכנסת יוצאת לפגרה, אבל כבר הנחתי על שולחן הכנסת הצעת חוק שהזרים יועסקו דרך שירות התעסוקה כמו הפלסטינים ויחליפו בכך את הפלסטינים בכל דבר ועניין.
איוב קרא: מי שירצה להעסיק אותם – אם זה חברות או כל גורם אחר – יצטרך לעשות את זה דרך שירות התעסוקה כדי להביא לשליטה יותר רצינית.
איוב קרא: מאחר שישנם פה מאות אלפי עובדים לא חוקיים חשבנו שיהיה חכם אם אנחנו נעביר אותם כך שהם יבואו לשירות התעסוקה, יבקשו לעבוד באופן חוקי וכך נחסוך למינהלת ריצות אחרי מעצרים של אנשים בלתי לגאליים.
איוב קרא: אנחנו ממסדים אותם, אנחנו מקבלים כסף תמורתם, כל המיסוי עובר למדינה.
איוב קרא: אם הטרור ימשיך להשתולל לא תהיה ברירה, בסופו של דבר יהיה בלתי אפשרי להכניס לכאן פלסטינים.
איוב קרא: מאחר שיש החלטת ממשלה לסגור את השמים, ובכל  זאת אנחנו צריכים לעזור למעסיקים, לחקלאים, לאנשים שזאת עבודתם, אי-אפשר להשאיר אותם בלי ידיים עובדות, צריך למצוא דרך כיצד למגר את התופעה השלילית בכל הקונספציה הזאת.
איוב קרא: איציק גורביץ', אני מבקש שתעדכן אותנו בעניין התקרית שהיתה בשבוע שעבר והאם יש  לטרור השלכות על העסקת פלסטינים.
איציק גורביץ': האירוע שקרה היה כניסה מסודרת של מחבל שהיה עם היתר עבודה.
איציק גורביץ': הוא נכנס לתוך היישוב ורצח שני אנשים.
איציק גורביץ': מדובר באדם בן 25, נשוי ואב לילד.
איציק גורביץ': הוא נכנס לאחר שהוא עבר בידוק ביטחוני.
איציק גורביץ': לא כל העובדות ידועות, חלק מהנושאים הם בחקירה ולכן אני לא יכול להרחיב ואני גם לא יודע הכל.
איציק גורביץ': צריך להיות ברור שמקרה זה לא משליך על מה שקורה בישראל.
איציק גורביץ': מצד שני אני לא מתכוון להתנבא ולא מתכוון להבטיח שזה לא יכול לקרות גם בישראל, אבל אלה תנאים שונים.
איציק גורביץ': מול הקריטריונים נכון להיום, העובד הוא בגיל 25 ולישראל לא מורשים להיכנס לעבודה עובדים בגיל 25, אלא מגיל 28 ומעלה, נשואים.
איציק גורביץ': אני לא מדבר  על תפיסה של תיאום פעולות בשטחים או של ענף כלכלה, אני מדבר על תפיסה של הממשלה שהחליטה שיש הבחנה ברורה בין  גורמים מחוללי טרור לבין אוכלוסייה תמימה.
איציק גורביץ': קשה מאוד לעשות את ההבחנה הזאת בפועל, ובכל זאת בכל מה שקשור לעזה לפחות, העובדים שנכנסים עוברים בידוק ביטחוני יותר מחמיר מאלה שנכנסים לחממות.
איציק גורביץ': יש שם אלמנטים, סוגיה של קרוסלות, סוגיה של שני מגנומטרים, לא יכולים להיכנס עם שקיות מזון ואם כן נכנסים עם שקיות מזון הן עוברות שיקוף.
איציק גורביץ': אדם כזה לא היה מגיע עם אקדח לתוך ישראל, בוודאות.
איציק גורביץ': מבחינה כלכלית עובדים זרים לוקחים את המשכורת שלהם, ממירים אותה בדולרים ומוציאים החוצה.
איציק גורביץ': הם מנסים להשתמש במינימום הסכומים האפשריים בתוך ישראל.
איציק גורביץ': הגורמים הפלסטיניים לוקחים את ההכנסה, והספקית המרכזית לחומרים שלהם, למזון שלהם, היא ישראל.
איציק גורביץ': על כן מבחינה כלכלית לא נכון לציין שעובדים זרים עדיפים, אלא עדיפים עובדים פלסטינים.
איציק גורביץ': אין לי סטטיסטיקה מה סוגיית הפשיעה שכרוכה בעובדים זרים, עם  היתרים או בלי היתרים.
איציק גורביץ': אני בטוח שלמשטרה יש הסטטיסטיקה.
איציק גורביץ': אם אתה מדבר על פשיעה, צריך לבחון את הנושא הזה, לא בטוח שזה נמוך יותר, לא בטוח שלטווח ארוך זה יותר טוב.
איציק גורביץ': בעניין ההשלכות החברתיות של העובדים הזרים בישראל.
איציק גורביץ': השבוע היתה כתבה בעיתון שלטיפול בריאותי בבתי-חולים של עיריית תל-אביב לעובדים הזרים יש חוב של 2.5 מיליון שקלים בפרק זמן קצר.
איציק גורביץ': מי מכסה את זה?
איציק גורביץ': האם זה לא כלכלי?
איציק גורביץ': האם זה לא נטל על מדינת-ישראל?
איציק גורביץ': אני מדבר רק על תל-אביב ורק על בתי-חולים, ומלבד זה  יש חינוך ומערכות אחרות.
איציק גורביץ': כאמור, במדיניות הממשלה יש הבחנה ברורה בין מחוללי הטרור לאוכלוסייה התמימה.
איציק גורביץ': אין לנו ספק, על אף שקשה לאמוד אמפירית או לעשות מחקר, שהתעסוקה בישראל נותנת תקווה לעובד.
איציק גורביץ': לדוגמה, עובדים שעבדו בישראל מחזיקים בכרטיס מגנטי.
איציק גורביץ': לפני האירועים כ-55,000 פלסטינים החזיקו בכרטיס מגנטי, מלבד הסוחרים.
איציק גורביץ': גם כעת, כשיש כתר וסגר על שטחים ומרביתם לא יכולים לחזור, הם באים למינהלות התיאום והקישור ומחדשים את הכרטיס המגנטי, כי זאת התקווה שלהם לחזור לעבודה.
איציק גורביץ': לכן לדעתי יש לזה כן השלכה.
איוב קרא: לבחור שביצע את הפיגוע היה אישור עבודה?
איציק גורביץ': כן.
איציק גורביץ': יותר מזה, בינואר לפני שנה וחצי לנהג האוטובוס שביצע פיגוע גם היה אישור עבודה.
איציק גורביץ': צריך להבין שאין תחליף לעבודה פלסטינית בישראל, אין להוציא אותם לירדן, אין להוציא אותם למדינות המפרץ, התעסוקה שם יותר קשה.
איציק גורביץ': האבטלה ברשות מתקרבת ל-44%, אני מקווה שעכשיו נצליח להוריד אותה באמצעות חלק מהצעדים שאנחנו עושים.
איציק גורביץ': הם חיים מסיוע הומניטרי.
איציק גורביץ': משפחת מתאבד מקבלת 25,000 דולר, זאת עסקה כלכלית.
איציק גורביץ': אם ההתאבדות לא מצליחה הוא מקבל 5,000 דולר מאיראן  או  מעיראק.
איציק גורביץ': בשיחות שיש לנו עם הפלסטינים, גם מהמעמד הגבוה, הם אומרים שברגע שהם בסגר או בכתר הם לא יכולים לצאת לעבודה וכולם מתרכזים סביב המסגד שמספק לא רק את החינוך וחלק מהשירותים אלא גם את התוכן של הדברים, ואנחנו אולי נביא את המצב למדינה כמו אפגניסטן.
איציק גורביץ': זאת אומרת, הניתוח הוא הרבה יותר עמוק מאשר האירוע הזה.
איציק גורביץ': לקחת ממקרה כזה ולהשליך על הכל זה לא נכון.
איציק גורביץ': יתרה מזאת, אנחנו יכולים לבוא בעוד שנה ולספור כמה כאלה עבדו בישראל ועכשיו הם לא יכולים לעבוד בישראל ואין להם דרך לפרנס את המשפחה – כמה מהם אולי נפנה לפיגועים.
איציק גורביץ': אני יודע שזאת שאלה קשה.
איוב קרא: האם בדקתם אם בין אנשי הטרור הללו היו בהם כאלה שעבדו בעבר בישראל?
איציק גורביץ': מלבד שני המקרים האלה לא היו עוד כאלה שעבדו בישראל.
איציק גורביץ': יכול להיות שיש כאלה שעבדו בלי היתר, אבל עליהם אנחנו לא יודעים.
איציק גורביץ': בעניין גוש קטיף צריך להיות מאוד רגישים.
איציק גורביץ': בהתיישבות בעזה עובדים כ-3,000 פלסטינים, ואין תחליף לעבודה הזאת.
איציק גורביץ': אם אתה רוצה להחליף פלסטינים בתאילנדים בגוש קטיף לדעתי אתה תגרום לקריסה כלכלית מאוד מהירה בענף.
איציק גורביץ': אם אתה מדבר על איו"ש, כך זה בבנייה.
איוב קרא: זרים לא יכולים לעבוד בגוש קטיף?
איוב קרא: עובדים שם.
יוסטה בלייר: בגוש קטיף עובדים כל הזמן גם פלסטינים וגם תאילנדים במקביל.
יוסטה בלייר: בדבר אחד הוא צודק, קשה לקבל החלטה בגוש לגרש את הערבים, גם הקרבה היא יותר מדי צפופה ועלולות להיות לזה תופעות לוואי שליליות.
יוסטה בלייר: אני לא בטוח שהחקלאים בגוש קטיף היו מעוניינים להגיד לעובדים ללכת הביתה.
יוסטה בלייר: הגוש זה תקריב וזה יכול להיות בכל מקום.
יוסטה בלייר: מישהו אמר פעם בתוכנית טלוויזיה, שאם העובדים האלה נבדקים כל-כך טוב הם יכולים להיות המאבטחים של ראש-הממשלה ולא שלנו.
יוסטה בלייר: כלומר, הסיכון המחושב שאתם באופן ציני מנסים לקבל  על גב המעסיקים הישראליים החוקיים הוא לא מוצדק.
יוסטה בלייר: אין כל סיבה מדוע החקלאים או הבנאים יהיו בני ערובה למערכת סיכונים שאתם עושים במחשב או בראש.
יוסטה בלייר: זה לא שייך לכלכלה, זה שייך לביטחון האישי של המשפחות.
יוסטה בלייר: אנחנו מכירים את האנשים, הם עבדו אצלנו 25 שנה, יש לנו הרבה מאוד חברים ביניהם, יותר מאשר לכם, ובכל זאת אנחנו לא מסוגלים לחשוב על מצב שהם באים לעבוד חופשי ואנחנו לא יכולים להיכנס לרצועה, כי אם אני אכנס לרצועה אני לא אצא משם חי, ואת זה גם אתה יודע.
יוסטה בלייר: זה מצב דו-ערכי שאין לו דוגמה בעולם.
יוסטה בלייר: איפה בעולם ממשלה מנסה להעסיק עובדים של קבוצה שהיא האויב?
איציק גורביץ': את מי אתה מייצג?
יוסטה בלייר: את החקלאים.
יוסטה בלייר: אני יודע שיש חילוקי דעות בתוך הצבא בעניין הזה.
איציק גורביץ': גם בין החקלאים.
יוסטה בלייר: אמרתי שיש חקלאים שרוצים להעסיק פלסטינים, אבל כי אין להם ברירה.
יוסטה בלייר: להחזיק אוכלוסייה בחוסר ברירה בצורה כזאת זה לא מוצדק.
יוסטה בלייר: מה עוד שאתם יודעים שיש סיכון.
יוסטה בלייר: אתה יכול לחתום פה על עובד אחד מכל אלה שמסתובבים?
יוסטה בלייר: כל זמן שזה המצב בין שני העמים, אז אנחנו בצער לא יכולים להעסיק אותם.
יוסטה בלייר: אני אומר שזה בצער, כי לי יש הרבה חברים ביניהם.
יוסטה בלייר: אלא אם כן אתה לוחץ על אנשים ולא מותיר להם ברירה, הם יעסיקו.
יוסטה בלייר: אבל למה צריך לעשות את זה?
יוסטה בלייר: אם הממשלה רוצה להעמיד את האוכלוסייה שלנו במבחן כזה היא צריכה להגיד ערב בחירות שזאת הגישה.
יוסטה בלייר: יבוא איוב קרא ויגיד שזאת המדיניות של הממשלה.
יוסטה בלייר: אני לא חושב שלממשלה יש מדיניות ברורה ומוסכמת בעניין הזה, ולכן  גם הדברים לא ברורים.
איציק גורביץ': זה לא נכון.
איציק גורביץ': יש מדיניות ברורה ומה שציינתי קודם על הבחנה בין האוכלוסיות זאת החלטת קבינט.
איוב קרא: יש מדיניות, השאלה היא אם המדיניות הזאת היא נכונה או לא.
יוסטה בלייר: קחו בחשבון שאין פה ויכוח על כלכלה, הפלסטינים כל יום קונים מאתנו פחות ולא יותר.
יוסטה בלייר: ואם יאפשרו להם שוק חופשי, הם לא יקנו מאתנו כלום.
יוסטה בלייר: תפתח את נמל עזה ונראה אם הם קונים מאתנו משהו.
יוסטה בלייר: אתה עושה להם מצור אז אתה מחייב אותם לקנות.
יוסטה בלייר: כל הזדמנות שיש להם הם מפסיקים את הכניסה, ואתה יודע את זה כמוני.
יוסטה בלייר: אבל אני לא  מתייחס לנושא הכלכלי, אני מבקש להתייחס לנושא הביטחון האישי של המשפחות, נשים וילדים.
יוסטה בלייר: אני בוודאי לא מציע להקטין את המספר של העובדים הזרים.
יוסטה בלייר: זה שסגרו את השמים אתה יודע שנשארנו תקועים עם אלף עובדים שלא קיבלנו בוועדות ערר.
יוסטה בלייר: 2,000 כבר יצאו בשלושה החודשים האלה והם לא חוזרים חזרה.
יוסטה בלייר: אנחנו לא מצליחים להגיע למספר שממשלת ישראל קבעה בצורה מסודרת.
איוב קרא: בעקבות סגירת השמים, האם זה יהיה חכם להלבין עובדים זרים דרך שירות התעסוקה למשך תקופה מסוימת עם ערבויות מתאימות, כדי להביא למצב שגם הלא-חוקיים יבואו לשירות התעסוקה ולהחזיק אותם?
איוב קרא: האם זה יכול לעזור לכם מבחינת המלחמה בתופעת הבלתי-לגאליים?
אפי טיבי: אני אשתדל לא להיכנס לתלם שבין החקלאים לבין צה"ל.
אפי טיבי: אני אדבר בגדול קצת על עובדות, אבל מבחינתנו הכי טוב היה שיהיו פה רק עובדים ישראלים.
אפי טיבי: כשאני מנסה להעמיד את התופעות האלה זו מול זו, לכל אחת מהן יש ההיבטים השליליים שלה.
אפי טיבי: דיבר פה נציג צה"ל על ההשלכות של תופעות הפשיעה סביב העניין של  עובדים זרים  וסביב הפלסטינים.
אפי טיבי: האינתיפאדה פרצה בתקופה שהיה שיא של עובדים פלסטינים פה בארץ, והמספר הקטן ביותר של עובדים זרים.
אפי טיבי: אני יודע מתפקידיי הקודמים שלמעלה מ-20% מכלל הפשיעה בארץ התבצעה על-ידי פלסטינים.
אפי טיבי: את ההשלכות של  זה אפשר להמשיך ולבחון בכל מיני היבטים.
אפי טיבי: אצל העובדים הזרים, לעומת זאת, יש אומנם עלייה של 17% בעבירות סביב העובדים הזרים, אבל מעט מאוד מהעובדים הזרים עצמם מבצעים עבירות.
אפי טיבי: סביבם אכן יש התפתחות של תופעות מיוחדות, כמו למשל זיוף  מסמכים וזיוף תעודות זהות,  וגם לזה יש השלכות כלכליות כי יש היום בנווה שאנן מכוני ליווי שיש שם נשים שהקשר ביניהן לבין יהודים לא קיים והן מקבלות סל קליטה כי יש להן תעודת זהות כחולה מזויפת.
אפי טיבי: מעבר לזה, העובדה שהעובדים הזרים  מייצאים את כל הכסף שהם מרוויחים כאן ומשאירים פה חלק זעום ביותר מהכסף שהם מרוויחים, יש בזה משהו.
אפי טיבי: אם אתה בוחן את הדברים לכאן או לכאן, לכל אחד יש החסרונות שלו בעניין הזה.
אפי טיבי: משטרת ישראל כמשטרת ישראל, ללא מינהלת הזרים, יש לה בעיה עם פיקוח על כניסה חופשית של פלסטינים.
אפי טיבי: זה מעלה לנו  את אחוז הפשיעה, זה כמובן מגדיל את הסיכוי לבצע פיגועים, זה יוצר אווירה מתוחה מאוד במקומות מסוימים במדינה הזאת ומקשה עלינו את הפיקוח.
אפי טיבי: לגבי העובדים הזרים אני חושב שהבעיה היא קלה יותר, זאת אומרת אם אנחנו צריכים לפקח עליהם אנחנו יכולים לפקח עליהם.
אפי טיבי: היינו רוצים שלא יהיו פה עובדים זרים בלתי חוקיים, זה גם התפקיד שלנו.
אפי טיבי: לשאלה שלך, אני חושב שאם היו מוצאים את הדרך לעשות את זה בצורה מכובדת, לעשות את זה בצורה אנושית, אז בעניין חלק מהעובדים הזרים שנמצאים כאן, שנכנסו באישור, אפשר היה "להלבין" את ההימצאות שלהם כאן, מבחינתנו זה היה טוב אפילו.
איציק גורביץ': צריך לעשות הבחנה ברורה בין פלסטינים שנכנסים באופן חוקי לבין אלה שנכנסים באופן לא חוקי.
איציק גורביץ': מי שחוצה את קו התפר באופן לא חוקי מבצע פשע חמור.
איוב קרא: אבל ראית שמישהו נכנס באופן חוקי וביצע פיגוע.
איציק גורביץ': אני לא מסתיר את זה.
איציק גורביץ': קו התפר צריך להיות בפיקוח יותר הדוק.
איציק גורביץ': צריך לעשות את ההבחנה,  כי אם אתה בודק גניבת רכבים מצד איו"ש הוא אפס, כי אי-אפשר לקפוץ עם הרכב מעל הגדר.
איציק גורביץ': לכן נוצרת כרגע התייחסות אחרת בכל הנוגע לפשיעה.
אפי טיבי: אני בהחלט  מסכים אתך, זאת אומרת אם באמת בשלב כלשהו יהיה מכשול מלאכותי כמו בעזה,  אז בהחלט אפשר יהיה לדבר על ירידה משמעותית.
אפי טיבי: הבאת את הדוגמה הטובה ביותר, הדוגמה של גניבות רכב, שעד לפני כמה שנים היתה מכת מדינה, והיא הולכת ופוחתת עכשיו, וזה עדיין בלי קו התפר.
אפי טיבי: אני מניח שאם קו התפר יהיה מכשול ממשי  אז בוודאי שהתופעה הזאת תגיע לרמות מינימליות יותר ואפילו לאפס.
יוסטה בלייר: אני רוצה להעיר הערה בנושא הפשיעה.
יוסטה בלייר: היה פה נציב המשטרה הקודם, הרצל, והוא אמר בוועדה הזאת שרמת הפשיעה של העובדים הזרים היא נמוכה משל הישראלים.
יוסטה בלייר: לכן לא נכון להגיד שיש בעיה ברמת הפשיעה של העובדים הזרים.
איציק גורביץ': לא אמרתי את זה.
איוב קרא: נציג משרד הפנים, אני רוצה שתתייחס לאפשרות שעובדים בלתי לגאליים ייכנסו באופן חופשי לשירות התעסוקה, כל עוד השמים סגורים, יחתמו על ערבויות מתאימות לתקופה מסוימת וישתלבו בעבודה במקום עובדים פלסטיניים.
יחזקאל לביא: הכלל של משרד הפנים בנושא הזה פועל על-פי אישורים לעבודה שניתנו על-ידי שירות התעסוקה.
יחזקאל לביא: כל עוד לא נקבעה מדיניות ממשלתית בדרג של ישיבת ממשלה שמשנה את שיטות העבודה הדבר הזה מתקיים, הווה אומר אנו נותנים אשרות שהייה לצורך עבודה אך ורק למי ששירות התעסוקה קבע שהוא זכאי לבוא לעבוד בישראל.
איוב קרא: ומה קורה עם מאות אלפי הבלתי חוקיים לאחר שסגרנו שמים?
יחזקאל לביא: הנושא הזה צריך להידון במליאת הממשלה, ולא אני כפקיד ולא אף אחד מהפקידים שיושבים כאן יש בידינו לשנות החלטות שנתקבלו על-ידי הגורמים המנחים במדינת-ישראל.
איוב קרא: ציפי שניקמן, הממונה על האכיפה במשרד העבודה, האם מאז שהוקמה המינהלת מורגש שינוי?
ציפי שניקמן: כן.
ציפי שניקמן: מאז שהוקמה המינהלת מורגשת הרבה יותר הרתעה.
ציפי שניקמן: המשטרה פותחת תיקים במקביל למה שאנחנו מתעסקים, פותחת גם תיקים על נטילת דרכון, דבר ששנים היה באחריות המשטרה אבל לא טופל.
ציפי שניקמן: נפתחו מאות תיקים על נטילת דרכון, ופתאום מעסיקים מתקשרים אלינו ורוצים להחזיר את הדרכונים.
ציפי שניקמן: אנחנו מרגישים לחץ.
ציפי שניקמן: נפתחים גם תיקים על עושק ועל זיופים.
ציפי שניקמן: במקביל לזה כל העבודה שלנו, בשיתוף פעולה עם המינהלת, תביא להרתעה הרבה יותר גבוהה.
ציפי שניקמן: בסך הכל אנחנו עובדים חודשיים ביחד, וכבר הגענו לנתונים מאוד יפים, ולכן אני בהחלט חושבת שזה יביא לשיפור.
ציפי שניקמן: בעניין הפלסטינים, אנחנו מתחילת השנה הטלנו על מעסיקים קנסות בסך של תשעה מיליון שקלים.
ציפי שניקמן: אנחנו רואים הרבה פחות משנים קודמות עובדים פלסטינים שמועסקים שלא כחוק, אבל עדיין יש.
ציפי שניקמן: מתוך 2,000 עובדים שנמצאו מועסקים שלא כחוק, כמאה עובדים היו מנועי שב"כ או משטרה.
איוב קרא: כמה מעסיקים קיבלו דוחות?
ציפי שניקמן: 400 מעסיקים.
איוב קרא: האם הם שילמו את הקנסות האלה?
ציפי שניקמן: יש אחוז גבוה ששולם, וזה משהו שמוכיח מאוד את עצמו.
ציפי שניקמן: בשנים האחרונות אנחנו הולכים עם ההוצאה לפועל ומי שלא משלם, משלם בכוח.
יחזקאל לביא: את לא מדברת על המבצעים המיוחדים שערכה משטרת ישראל לגבי הפלסטינים?
ציפי שניקמן: לא, אני מתייחסת לאכיפה, לאגף אצלי.
ציפי שניקמן: מבחינת העבודה המשותפת עם המינהלת בעניין  העובדים הזרים הבלתי חוקיים, נגבו כ-13 מיליון שקלים קנסות על מעסיקים רק מתחילת המבצע.
ציפי שניקמן: אני גם רוצה לציין את העבודה של  המינהלת, יש גם מעצרים של מעסיקים.
איוב קרא: מתי התחיל  המבצע?
ציפי שניקמן: בספטמבר.
ציפי שניקמן: כמו שציינתי, ההישג הוא שיש מעצרים על מעסיקים, דבר שלא היה בעבר, ודרך זה מגיעים לכל מיני פרשיות מאוד כבדות.
ציפי שניקמן: אני רוצה להתייחס על קצה המזלג לעניין ההלבנה.
ציפי שניקמן: אני מקבלת שיש החלטות ממשלה וכמובן לא אנחנו אלה שקובעים, אבל אני רוצה להתייחס לזה באופן אישי.
ציפי שניקמן: אני לא רוצה לקרוא לזה הלבנה, אבל אני בהחלט חושבת שכאשר  יש שמים סגורים לא תהיה ברירה אלא לעשות הסדרה כלשהי בנושא העסקת העובדים הזרים, לפחות בין   המעסיקים שיש להם היתרים ויש להם עובדים עודפים לבין מעסיקים שיש להם היתרים ואין להם עובדים.
רות לביא: כנציגת חברות כוח אדם אני מופתעת לשמוע שלגבי עובדים פלסטיניים יש על מה לדבר, אבל לגבי שיתוף פעולה של חברות כוח אדם עם המשרדים  הממשלתיים מאז  ומתמיד הדלת היתה סגורה.
רות לביא: יש חברות כוח אדם שהן לא בסדר ואני לא באה להיות מליץ יושר של אף חברת כוח אדם, אבל חברות כוח אדם מכירות את הנושא יותר טוב מכל אחד אחר ובגלל אי  היכולת של החברות הרציניות שלנו לבוא עם הניסיון ולהציע שיתוף  פעולה עם משרד העבודה ומשרד הפנים ומשרד התעסוקה, ולא משנה מי יעשה בסופו של  דבר את העבודה ומי יצטרך לשלם ואיך הנטל  יחולק מבחינת הממסד, כל עוד שלא יישבו  אתנו ימשיכו להיות עובדים זרים לא חוקיים.
רות לביא: צריך לתת לנו את האפשרות לעשות חלק מהעבודה.
רות לביא: אני מדברת על נושא של סיעוד שהוא קרוב ללבי כי בזה אני עוסקת,  וגם בישיבות קודמות ציינתי שחבל שאתם לא נותנים לי אפשרות להוציא אדם שלקח את החוק לידיים והשאיר אדם מבוגר שהאפשרות שלו לקבל אישור היא חד פעמית.
רות לביא: אני מגיעה לשדה התעופה וקצין הביטחון אומר שהוא לא יכול לעשות דבר, או שאני מביאה את האדם לרמלה ואני אומרת שהאדם הזה מצא מקום במסעדה אבל השאיר אדם חולה אלצהיימר או כל מחלה אחרת והוא צריך להיות מגורש, מי מסתכל עלי?
מתי הכהן: בשביל זה קמה המינהלת.
רות לביא: אני לא אומרת שאני נגד או שמה שהחליטו הוא לא טוב.
רות לביא: אני מבקשת שתשתפו אותנו.
רות לביא: יהיה לכם הרבה יותר קל להוציא את האנשים הלא חוקיים.
רות לביא: בניגוד לציפי, אני לא בדעה שצריכים לתת פרס לעובדים שלקחו את החוק לידיים.
רות לביא: מספיק יש לנו במדינה אנשים שלוקחים את החוק  לידיים.
רות לביא: במדינות אחרות יש עובדים זרים והם לא מטיילים כמו שמטיילים  אצלנו בארץ.
מתי הכהן: אם יש לכם מידע על בלתי חוקיים או על כאלה שעוזבים סיעודיים ויודעים איפה הם נמצאים, תיידעו את המינהלת, בשביל  זה הם קיימים.
רות לביא: עד שאני מודיעה ועד שבאים העובד נעלם משם.
רות לביא: צריך לתת גם לנו סמכויות.
מתי הכהן: את תעשי את מה שמוטל עלייך, תעבירי את המידע אליהם.
מתי הכהן: זה תפקידם והם היום פועלים גם בבתים פרטיים, אז על אחת כמה וכמה אצל מעסיקים.
אפי טיבי: מה שאומר  מר הכהן זה נכון, אבל במגבלה אחת: אנחנו לא משטרה של חברות כוח אדם.
מתי הכהן: אתם מקבלים מידע מאתנו וממשרד הפנים.
אפי טיבי: אנחנו מקבלים מידע מכולם, אבל ההסתייגות שלי כאן היא שאנחנו לא משטרה של חברות כוח אדם.
רות לביא: הן בגרמניה, הן באיטליה ובכל  המקומות בעולם אדם יודע שהוא נקנס לשלושה חודשים, ואם הוא לא יוצא   המשטרה יכולה להחזיר אותו הביתה.
יחזקאל לביא: במקרה אני מכיר בדיוק את התהליכים שקיימים בארצות העולם בנושא הזה, ואני מודיע לך שצורת האכיפה במדינות חופשיות בעולם היא כפי שהיא מתקיימת בארץ מבחינת מי שנכנס  בוויזת תייר, אותה ויזה שאת מדברת על שלושה חודשים, ולא שולחים ולא עוקבים אחרי בני  האדם הללו ולא מתקיים פיקוח כזה במדינות החופשיות.
יחזקאל לביא: אני לא מדבר על מדינות סגורות, שגם בהן הפיקוח הוא לא כפי שצריך.
רות לביא: אני לא באה לחלוק על הידע שלך.
רות לביא: גם נציג החקלאות וגם הנציג של מתאם הפעולות בשטחים, כל אחד מושך את השמיכה אליו.
רות לביא: אני כנציגת כוח אדם רוצה להרגיש שאני עושה משהו, שאני לא נותנת תצהיר שאני אבדוק ולאחר שבדקתי אין לי מה לעשות עם הבדיקה.
רות לביא: אני מבקשת להקדיש מחשבה בשאלה האם אפשר שהאנשים הרציניים בחברות כוח אדם יעזרו בכל הנושא הזה של סילוק העובדים הלא חוקיים מהארץ.
רות לביא: לדעתי לא צריך לתת לאף  אחד פרס על זה שהוא עשה הרבה כסף ועבודות פרטיות על חשבון אנשים שחיכו להביא עזרה כדי שיוכלו להמשיך לחיות בכבוד.
ציפי שניקמן: אולי  את לא יודעת, אבל יש הרבה חברות שיוזמות העברה שלא כחוק והן מעבירות ממעסיק למעסיק וגובות על כל העברה כזאת המון כסף.
ציפי שניקמן: כך שאולי כדאי לעשות קצת סדר בין חברות כוח האדם וזה יסייע לאכיפה.
רות לביא: אני לא מדברת על החברות האלה ולא עליהן אני מנסה להגן כאן.
רות לביא: העניין הוא שחשוב שתשבו אתנו ותשמעו למה אנחנו מעבירים עובד מאדם לאדם.
רות לביא: קורה למשל שמעבירים בנושא של סיעוד מאדם לאדם משום שהפחד להפוך את העובד החוקי ללא חוקי נותן לנו את האפשרות היחידה לתת לו מקום עבודה חוקי ביותר כסף, זאת אומרת במקום להעניש אותו להביא אותו למשפחה אחרת שיש לה אישור.
מתי הכהן: ברמת אביב?
רות לביא: לא, בין חולה לחולה.
רות לביא: עובד חוקי שמגיע לארץ מגיע עם סכום כסף מסוים, אם הוא עובר למשפחה אחרת כדי שהוא יישאר חוקי הוא מקבל עוד 50 דולר.
מתי הכהן: את כל זה אתם צריכים לעשות בתיאום עם משרד הפנים, עם שירות התעסוקה.
מתי הכהן: אסור לכם על דעת עצמכם לעשות את זה.
רות לביא: אנחנו עושים את זה בתיאום.
מתי הכהן: לא אמרת את זה.
רות לביא: אני מדברת על החברות הרציניות ולא על חברות שציפי מציינת כאן.
מתי הכהן: אני מהצד רואה את הדברים כשנציגים הזרים באים אלינו.
מתי הכהן: מה שנעשה הוא עגום.
מתי הכהן: בשבוע שעבר ישבו פה בכנסת ארבעה נציגים זרים שאתם אני אפגש היום פעם נוספת, והעלו את הנקודה הזאת שרוב הכספים שהעובד הזר צריך לשלם לפני הגיעו לישראל הולכים לחברות כוח אדם.
מתי הכהן: אז על מה את מדברת?
מתי הכהן: את מי את מייצגת?
מתי הכהן: כל עובד זר משלם  אלפי דולרים כדי להגיע לכאן.
רות לביא: אני מייצגת אך ורק את האוכלוסייה שאין לה מענה, האוכלוסייה של הסיעודיים.
רות לביא: אנשים מסכנים שבגלל שנותנים להם סיעוד חד-פעמי לא יכולים לחיות בכבוד.
רות לביא: לכן  אני אומרת שתשמעו אותנו, תבחנו ותביאו 10-20 חברות רציניות.
מתי הכהן: אני כל הזמן נשאל להיכן הולך הכסף שהעובד הזר צריך להשקיע את גופו  ואת נשמתו בשביל להגיע לישראל לעבוד.
רות לביא: האם שאלתם את העובדים האלה שמגיעים?
רות לביא: זה משתנה מענף לענף.
רות לביא: היו אין-ספור כתבות בנושא הזה, אז אם הייתם שומעים אותנו ומביאים אותנו גם לשמוע....
מתי הכהן: שאלתי להיכן הולך הכסף הזה.
מתי הכהן: למה אתם לא שמים על השולחן שחברות כוח אדם מסוימות מקבלות כספים, מראש עושקים עובדים זרים?
רות לביא: מי שעושה את זה חייב להיתפס.
מתי הכהן: תגידי אם זה קיים או לא קיים.
רות לביא: אני לא סמכות פה להגיד לך, אני באה עם סמכות של החוקיות של הדבר כדי לעזור לסלק את העובדים הזרים הלא חוקיים.
רות לביא: על הסוגיה שאתה שואל אני לא יכולה לענות.
מתי הכהן: הנציגים הזרים טוענים שחברות כוח אדם מקבלות כספים מעובד זר, גם כתנאי לתעסוקה שלו וגם במשך התעסוקה שלו.
איוב קרא: לגבי הסיעודיים כמעט שלא נתקלים בתופעה הזאת.
איוב קרא: הבעיה היא עם הסינים בעיקר שבאים לעבודה בבניין וגם עם  התאילנדים.
איוב קרא: הוועדה רואה בחומרה רבה כניסת עובדים פלסטיניים באופן חוקי שמשתתפים בטרור ובפגיעה במעסיקים חפים מפשע.
איוב קרא: הוועדה קוראת לממשלה לשנות את מדיניותה לגבי עובדים זרים בעקבות סגירת השמים ולאפשר לאותם עובדים זרים בלתי חוקיים לקבל אישור עבודה לתקופה מוגבלת בתנאים ובערבויות מתאימות.
איוב קרא: הוועדה קוראת למינהלת העובדים הזרים לשתף את חברות כוח האדם החוקיות והרציניות במדיניות שנקבעה כדי לסייע במיגור תופעת העובדים הבלתי חוקיים.
איוב קרא: אנו קוראים לשירות התעסוקה ולמשרד העבודה בכלל ליזום דיון מקיף סביב העסקת העובדים הזרים באופן חוקי דרך שירות התעסוקה כדי שיהיה אפשר לשלוט ולבקר באופן חוקי את התופעה  הזאת וגם כדי להכניס משאבים למדינה בתוך השוק השחור.