GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
י' בוכריס: המדינה אישרה סיבסוד של 1,100 שקל לכל חקלאי שיקבל עובד.
י' בוכריס: קבענו את כל הדברים.
י' בוכריס: מ-3,000 בקשות נקלטו בסך-הכל 200 ישראלים.
י' בוכריס: אותו דבר עשינו לפני שבוע - יריד גדול עם התאחדות הקבלנים והבונים, והבאנו איזה 1,200 דורשי עבודה לחולון.
י' בוכריס: היו לנו את סוגי ההזמנות.
י' בוכריס: מתוך ה-1,200 או ה-1,100 שהגיעו נקלטו 150 עובדים ישראלים.
י' בוכריס: מבדיקה שעשיתי, לכל העובדים שנקלטו או לרובם, למרות שהם היו בעלי מקצוע, אמרו שהם לא מתאימים.
י' בוכריס: עם כל הכבוד להתאחדות הקבלנים, לחקלאים וגם לכולם, אני חושב שאנו מדינה אחת, ואנו צריכים לשתף פעולה על מנת לשלב מכסימום של ישראלים בענפים.
ש' בניטה: למה לא דיברת על הסיעוד?
ש' בניטה: מר בוכריס, אנו לא בסדר.
א' קרא: תודה רבה למנכ"ל שירות התעסוקה.
א' קרא: אנו חייבים לסכם.
א' קרא: אני מצטער, אך אין זמן.
א' קרא: מר אשורי, בבקשה מלה אחת.
דוברת: אף אחד לא- - -  דוברת:     	הדרים זה לא פרי.
דוברת: אתם ארגונים.
דוברת: אף אחד מהארגונים לא דיבר.
א' אשורי: אני איתן אשורי, חקלאי ממושב צרופה ולי 45 דונם חממות.
דוברת: אבל, כבר דיברו עשרים אלף חקלאים.
דוברת: אתם עושים את הפירסום שלכם בטלויזיה.
דוברת: יש לכם את הלובי הכי טוב שבעולם.
א' אשורי: כבוד השר, אמרת איך היה עד 1993.
א' אשורי: עד 1993 היו לנו ערבים ישראלים ופלשתינאים.
א' אשורי: היו לי כ-13-14 עובדים, והייתי מושפל.
א' אשורי: יום-יום ב-04:00 בבוקר הייתי הולך לבתיהם ואוסף כל אחד מהם כדי להביאם.
א' אשורי: הייתי חייב לתת להם לבנות בתים, והייתי חייב לתת להם לעשות רשיונות, ומי שרצה בא ולא בא ועשו לי פנצ'רים.
א' אשורי: מהיום שהגיעו העובדים התאילנדים לישראל, הכבוד שלי כיהודי עלה למעלה; שבת שלי זה שבת וחג זה חג, ובני התחיל לחזור בתשובה ובשבת הוא לא עובד.
א' אשורי: אני רוצה שתשמע זאת.
א' אשורי: יש לי שבעה עובדים תאילנדים, ומזה אישרו לי אחד.
א' וילן: מה אתה מבקש?
א' וילן: הבן שלך- - -
א' אשורי: האם יש לי ברירה?
א' אשורי: הוא לא עבד במשהו אחר.
א' קרא: עם כל הכבוד, אי אפשר.
א' קרא: רק אחד מהארגונים הוולונטריים ידבר.
א' קרא: מי מכם ידבר בקצרה?
דוברת: זה שהוא חזר בתשובה - זה לא טוב לך.
דוברת: קלקלת את הכל.
דוברת: חבר-הכנסת וילן, אתה לא יצגת אותנו, למרות המכתב ששלחנו לך.
דוברת: ד' במברגר-אנוש:     	אני דניאלה במברגר-אנוש מהאגודה לזכויות האזרח.
דוברת: חבל, שזה בקצרה, כי יש דברים מאד מהותיים גם נקודות וגם הצעות.
א' קרא: אין מה לעשות?
א' קרא: אם היתה לי עוד שעה, הייתי נותן.
א' קרא: אני בדיוק רוצה לסיים את הישיבה.
ש' בניטה: האם זה "האזרח" או "העובד הזר"?
א' קרא: חברים, אנו רוצים להגיע לסיכום וגם לשר שיענה לשאלות כמה אנשים.
ד' במברגר-אנוש: אגיד בשתי מלים כמה נקודות שאני רוצה לשים, וגם אגע ממש בקצרה בהצעה שכנראה נצטרך לעשות דיון הרבה יותר רחב עליה כיון שאין זמן להתייחס, כיון שלארגונים בהחלט יש גם הצעה לרפורמה מיידית בנושא הזה.
ד' במברגר-אנוש: בהחלט עולה אצלנו החשש למדיניות של דלת מסתובבת.
ד' במברגר-אנוש: אנו יוצאים מאותה נקודה.
ד' במברגר-אנוש: גם אנו חושבים שכדאי לסגור ולא להביא עובדים זרים אחרים וכן להשתמש בעובדים שכבר נמצאים היום בארץ.
א' י' סלומה: אבל, לא יוצאים מזה.
א' י' סלומה: לא נותנים להאריך את השהות.
א' קרא: אני מבקש שקט.
ד' במברגר-אנוש: עוד נקודה של הסכמה היא נושא הטיפול במעסיקים, ורק שזה באמת לא נעשה מספיק.
ד' במברגר-אנוש: אני מסכימה עם דברי חבר-הכנסת יורי שטרן שנאמרו, לגבי מדיניות של דלת מסתובבת.
ד' במברגר-אנוש: כלומר, תיסגר כאן, ולא יהיה טיפול.
ד' במברגר-אנוש: הם יגיעו בדרך אחרת וחבל.
א' קרא: נכון.
ד' במברגר-אנוש: במקום לנקוט בהליך כל כך דרסטי שפוגע בזכויות אדם ולהביא עובדים חדשים, כן צריך לפעול יותר ויותר ללגליזציה של אלה שקיימים.
שלמה בניזרי: למה זה פוגע?
שלמה בניזרי: ס' רוזן:     	כי אי אפשר לגרש כל כך הרבה אנשים באופן שישמרו על זכויותיהם.
שלמה בניזרי: אתה הכרזת על 25 אלף אנשים כעל לא-חוקיים - אנשים שנמצאים פה, שחלקם הגיעו לפני שבועיים וחלקם הגיעו לפני חודש.
שלמה בניזרי: הם סיימו את ההיתר שלהם ב-31 בדצמבר.
ס' רוזן: לא.
ד' במברגר-אנוש: לא יכול להיות הליך הוגן.
שלמה בניזרי: הם היו אמורים לצאת.
ס' רוזן: הם לא היו אמורים לצאת.
ד' במברגר-אנוש: אני בזכות דיבור, ואני מנסה לגמור נקודה.
א' קרא: אני מבקש, שאם יש לך הצעה אופרטיבית - תשאלי אותו והוא יענה.
ד' במברגר-אנוש: קודם כל, אני רוצה לומר שבדרך הזו של הגירושים יש בחוק הכניסה לישראל, גם החדש, את הנושא של הליך הוגן של הבקרה.
שלמה בניזרי: הכל הוגן.
ד' במברגר-אנוש: ברגע של גירוש מאסיבי, לא יהיה אפשר לעשות זאת באותה דרך.
ד' במברגר-אנוש: זה חוזר גם לנקודה המאד משמעותית, שהתייחסת אליה בקצרה אבל אני רוצה להדגיש דוקא את הזוית השניה שלה: אם יש בעיה כל כך קשה של הנושא של שכר מינימום ושהעובדים הזרים לא מקבלים את שכר המינימום ושזה העניין של האכיפה על המעסיקים, לא יתכן שאותה יחידה במשרד העבודה, שצריכה לדאוג לאכיפת חוקי העבודה ודאגה לזכויותיהם של העובדים, תהיה גם זו שתהיה אחראית לגירושים.
ד' במברגר-אנוש: מי יפנה אליה?
ד' במברגר-אנוש: מי יבקש את עזרתה באכיפה ובדאגה כשבעצם צריך לדאוג למעסיק.
ד' במברגר-אנוש: בכל זאת, אומר במלה, למרות שיש לי עוד אי אלו נקודות שהיה חשוב להדגיש, לצערי, את ההצעה של הארגונים ש"קו לעובד" מוביל, המוקד סיוע לעובדים זרים והאגודה לזכויות האזרח.
א' יוסף סלומה: ה"קו לעובד" זו מכה שלא כתובה בתורה.
א' קרא: יש לנו אינפורמציה.
א' קרא: האינפורמציה שלך- - -
ד' במברגר-אנוש: אני לא מתייחסת להסתייגויות מכל ארגון וארגון.
ד' במברגר-אנוש: אני נציגת האגודה לזכויות האזרח.
ד' במברגר-אנוש: אבל, אני, בהחלט, מדברת בנושא של ההצעה בשם כולנו.
ד' במברגר-אנוש: קודם כל, באמת לא להביא עובדים זרים נוספים, אבל שהעובדים שנמצאים בישראל יקבלו היתר לעבוד על-פי ענף לתקופה קצובה.
מ' מזרחי: במקום לשבת ולדבר פה, תבואי בשעה 04:00 בבוקר לעבוד בחממה.
מ' מזרחי: על מה את מדברת?
דובר: זה פרס לבלתי-חוקיים להשאיר אותם פה.
א' קרא: חברים!
דובר: זה לתת פרס לבלתי חוקיים, בשעה שישראלים הם ממילא אבן שואבת.
דובר: יביאו עוד ועוד בלתי חוקיים.
א' אשורי: אני עובד אדמה.
א' אשורי: אתה תשלם שבעה שקלים למלפפון, אם היית0- - -
א' וילן: עלי אל תאיים ב-04:00 בבוקר.
א' אשורי: אני לא מאיים עליך.
א' וילן: עשר שנים קמתי כל בוקר לחליבה.
א' וילן: אל תאיים עלי.
א' אשורי: למה לא המשכת בזה?
א' אשורי: הרגתם את החקלאות במדינה.
א' אשורי: זה מה שאתם עושים - אוכלי חינם.
א' אשורי: היו"ר א' קרא:     	אדוני, תסלח לי.
א' אשורי: אדוני, אם אשמע עוד הערות מהסוג הזה, לא יהיה דיון ואף אחד לא ייצא נשכר מזה.
א' אשורי: אנו פה מנסים לפתור בעיה, ואנו מנסים לשמוע.
א' אשורי: אנו מנסים להביא את דבריכם לכל העם, ואתם מדברים ומטיחים האשמות סתם באנשים פה.
א' אשורי: אני פעם אחרונה מזהיר מזה.
א' אשורי: לפני שהשר יענה, אני רוצה להבהיר דבר אחד.
ד' במברגר-אנוש: אבל, ברצוני לגמור משפט, כי הם צעקו וצולמו לטלויזיה ואני לא יכולתי לגמור משפט.
א' קרא: צריך לסיים את הישיבה, ואין מה לעשות.
א' קרא: מה שנשאר לנו לבקש מהשר פה: בישיבה זו אתה רואה את ההרגשה.
א' קרא: יש הרבה טענות.
א' קרא: יש הרבה דברים לא ברורים.
א' קרא: יש הרבה דברים שצריכים ללבנם, כדי שהציבור ייצא מבין מכל הסוגיה הזו וגם יקבל את התשובות הראויות לגבי חקלאות, בניין וגם סיעוד.
א' קרא: אני חושב, שהדבר הכי חשוב במקרה זה הוא לחזור, במסגרת הוועדות המשותפות, קודם לגבי החקלאות, לבדוק את הקריטריונים, ולבדוק בחזרה את כל הסוגיה הזו ואת הקונצפציה הזו.
א' קרא: אומנם יש קריטריונים, אבל הקריטריונים, כפי שעלו כאן, לא מתאימים וצריך הרבה שיפור.
א' אשורי: צריך שנציגי החקלאים גם יהיו בוועדה.
דובר: יבוא כבוד השר לבקר אותנו.
דובר: נקבל אותך בברכה.
א' קרא: מר אשורי, אני מבקש: אי אפשר כך.
א' קרא: האם אתם רוצים שאפסיק את הישיבה וזהו?
א' קרא: האם אתם רוצים שאוציא אתכם החוצה?!
א' קרא: אדוני השר, יש פה קריטריונים.
א' קרא: במסגרת הוועדות המשותפות, אני מבקש לבדוק שוב את כל הקריטריונים הללו, ולבדוק את כל הבקשות שהוגשו האם הן באמת ראויות, כלומר האם העובדים וההקצאות של העובדים מתאימים לשטח וגם האם כל הגידולים שנקבעו פר-דונם - האם המדד הוא מתאים בכלל.
א' קרא: אני מבקש לבדוק את כל הקונצפציה הזו במסגרת הוועדות המשותפות של משרד החקלאות ומשרד העבודה והרווחה, במסגרת הוועדה הזו, ולתת תשובות נכונות והוגנות.
א' קרא: צריך להביא פעם אחת ולתמיד לסדר בקריטריונים הללו, כדי שלא יהיו עיוותים וכדי שלא יהיה מתח אצל החקלאים.
א' קרא: החקלאות קורסת.
א' קרא: יש מצב אבסורדי.
א' קרא: יש נזק אדיר.
א' קרא: כמו שאתם יודעים, הפרי לא מחכה על העץ, וצריך לתת להם תשובות.
א' קרא: לגבי הבניין, אני מודאג מבריחת משקיעים לחו"ל בגלל הסיטואציה שאין ידיים עובדות.
א' קרא: צריך גם פה לתת את החשיבה האם אנו רוצים שהמשקיעים ישארו בישראל או שילכו להשקיע בארצות זרות.
א' קרא: חשוב מאד לתת את הדעת גם על כך, כי לא מספיק שאנו אומרים שאין עובדים זרים אלא צריך לתת תשובה לאנשים הללו וכן שהון מישראל לא יברח לשם ושהרבה ישראלים ימשיכו לעבוד סביב הענף הזה.
א' קרא: אני מבקש מהשר לסיים את הדיון בתשובות ובהתייחסות אחרונה לנושא הזה.
א' וילן: אדוני היושב-ראש, אני יוזם הדיון.
א' וילן: חזרתי ושאלתי לגבי מדיניות הגירוש.
א' קרא: זו לא יוזמה של הדיון שלך.
א' וילן: האם אתה רוצה לראות זאת בכתובים?
א' וילן: מה זה משנה?
א' וילן: הבעיה המרכזית היא מעבר לחקלאות ובניין.
א' וילן: הלכו על מאה אלף החוקיים, ויש עוד 150 אלף לא-חוקיים.
א' וילן: מבצעים פה מדיניות גירוש, שבכל מקרה תפגע במי שבסדר.
א' וילן: ברמת המאקרו מה עושה ממשלת ישראל כדי לטפל בבעיה החוקית?
א' וילן: הסתובבנו שוב עם אלה שמתחת לפנס, ואני שואל: מה עושים בחשיכה?
א' יוסף סלומה: אני רוצה להגיד משהו.
א' קרא: לא.
א' יוסף סלומה: כל מה שהחלטתם במשך שלוש שנים לא שווה אגורה.
א' יוסף סלומה: כל מה שמחליטים - בפועל, לא קורה כלום.
שלמה בניזרי: אדוני היושב-ראש, תרשה לי לחלוק עליך.
שלמה בניזרי: אמרת שדברים לא ברורים.
שלמה בניזרי: הכל ברור.
שלמה בניזרי: הבהרתי בתחילת דבריי את כל המדיניות, ופרשתי לפניכם את כל הדברים ואיך זה הולך להיות.
שלמה בניזרי: להגיד "דברים לא ברורים" - מבחינתי, הכל ברור.
שלמה בניזרי: החקלאות קורסת - אני עדיין לא מצליח להבין איך היא קורסת.
שלמה בניזרי: אעשה בטוח דבר אחד.
שלמה בניזרי: אקרא אלי את שר החקלאות, ולא אקרא אותו לסדר, כדי להבין בדיוק מה הולך פה מול החקלאים.
שלמה בניזרי: אני שומע פה מחלוקות כל כך קשות.
שלמה בניזרי: הייתי בטוח מבחינתי שהכל מסודר אצלנו.
שלמה בניזרי: לא תפקידי לעשות סדר במשרד החקלאות.
שלמה בניזרי: הם הגיעו איתנו להבנות.
שלמה בניזרי: נתתי להם את כל האפשרויות.
שלמה בניזרי: הם בחרו, הם מיינו והם קבעו.
שלמה בניזרי: אם משהו לא תקין נעשה, אני אשב עם השר ואלבן איתו את הדברים.
שלמה בניזרי: אביא לפניו את כל ההתרשמויות ששמעתי פה - דברים קשים מאד מבחינתו.
שלמה בניזרי: אבל, אני יודע שדבר אחד היה מוסכם עלינו על משרד החקלאות - על מספר של 22 אלף עובדים זרים.
שלמה בניזרי: זה מספר שהוסכם, ודרך אגב הוסכם שכבר ב-2002 נצמצם זאת, נדמה לי, ל-20 אלף ובהמשך אפילו בעוד שנה או שנתיים להגיע ל-18 אלף.
שלמה בניזרי: אלה דברים שהוסכמו ע"י השר וע"י יוסי ישי מנכ"לו לשעבר.
א' קרא: מאה אחוז, אבל שיחולקו נכון.
שלמה בניזרי: אני לא קובע את החלוקה הפנימית.
שלמה בניזרי: הם ישבו וקבעו קריטריונים כל כך ברורים.
שלמה בניזרי: לכן, הם דיברו הכי הרבה, ודוקא אני פה חשבתי שפה יגידו- - -
שלמה בניזרי: בסדר.
שלמה בניזרי: את זה אנו נבדוק, כי לפחות במספרים- - -
דובר: זו הבעיה.
א' קרא: אני מבקש לאפשר לשר לענות.
שלמה בניזרי: במספרים שהוגשו אלי ישנם היום 22 אלף היתרים של עובדים זרים שנמצאים, על-פי הנתונים שלנו, בשטח.
שלמה בניזרי: על זה אנו מדברים.
שלמה בניזרי: איך זה יבוצע?
דובר: אדוני, כבר חמישה חודשים- - -
א' קרא: אני מבקש, שתתנו לשר לסיים.
א' קרא: חבל שלא נשמע תשובות.
שלמה בניזרי: לכן, מבחינת הניידים, איך זה יתבצע והכל, יש נוהל קבוע שעשינו אותו.
שלמה בניזרי: החברות, שזכו, צריכות לעמוד מול משרד הפנים ומול שירות התעסוקה כיצד לבצע.
שלמה בניזרי: במידה והתהליך הזה לא יצליח, אנו נשקול בעתיד להפוך את אותם ניידים לקבועים.
שלמה בניזרי: זה לא מפריע לי.
שלמה בניזרי: החליטו כך.
שלמה בניזרי: זו היתה יותר הצעה יותר של משרד החקלאות מאשר שלנו.
שלמה בניזרי: לכן, למה תלינו עלי?
שלמה בניזרי: לגבי התמקדותנו בגירוש החוקיים, זה כל כך לא נכון וכל כך לא בסדר לבוא בהאשמה כזו.
שלמה בניזרי: איך מתבצעת פעולות ההוצאה?
שלמה בניזרי: יושבים פה באגף האכיפה אצלנו במינהלת ומחליטים 'להתלבש' על אתר בנייה, על מסעדה או על איזורים מסויימים שהם חושדים שנמצאים שם עובדים זרים בלתי חוקיים אם זה בתעשיה או בכל תחום.
שלמה בניזרי: הם מגיעים לאותו אתר ומתחילים להוציא משם אנשים, שחלקם אנשים חוקיים וחלקם לא-חוקיים.
שלמה בניזרי: מי שהוא חוקי - ודאי לא נוגעים בו.
שלמה בניזרי: לגבי מי שהיתה בעיה איתו, עניין של ההיתר של ה-31 בדצמבר, ישנה הנחיה לשחררו כי אנו נתנו הארכת תוקף עד ה-28 בפברואר.
שלמה בניזרי: אם היו כמה עיוותים של איזה עשרה או עשרים, ביקשתי שתחזרו אלי עם אותם נתונים.
דוברת: גורשו.
דוברת: שר העבודה והרווחה ש' בניזרי:     	גורשו - גורשו.
דוברת: מה אעשה?
דוברת: היתה טעות.
דוברת: מה קרה?
דוברת: אם זה קרה, יש פה את אפרים כהן.
דובר: אף אחד לא גורש.
דובר: כבוד השר, מה עם חברות כוח-אדם?
א' קרא: רבותי, אני מבקש שתתנו לשר לומר את דברו.
א' קרא: הוא עונה.
א' קרא: מה אתם רוצים?
א' קרא: אם יש לכם משהו בסוף, כשיסיים, תאמרו.
שלמה בניזרי: דניאלה במברגר-אנוש, לטענתך גירוש מאסיבי יגרום לאי מיצוי זכויותיהם.
שלמה בניזרי: היו לנו במעשיהו עד 260 מיטות.
שלמה בניזרי: ברגע שהגענו למיצוי המיכסה המלאה, עצרנו את האכיפה ולא המשכנו להביא אנשים מכיון שהתהליך לוקח מינימום שלושה ימים, כך הורו לנו שר המשפטים והיועץ המשפטי.
שלמה בניזרי: לכן, לא יכול להיווצר מצב של הגירוש המאסיבי.
שלמה בניזרי: אנו עכשיו נשיג עוד מקומות ל-300 נוספים, ונגיע למיכסה של קרוב ל-600.
שלמה בניזרי: אותם 600 יטופלו, וימוצו כל זכויותיהם.
שלמה בניזרי: הייתי מצפה מכם, כי עליכם יש את התלונות, שאתם באים ואומרים איך להעלים דרכונים ואיך לעשות כל מיני דברים שלא ייעשו, ואני לא אכנס עכשיו באמת לויכוח- - -
א' וילן: כבוד השר, האם עצרתם גם מעסיקים שהעסיקו באופן לא-חוקי, ששילמו חצי שכר מינימום?
שלמה בניזרי: זה לא בסמכותי לעצור אנשים.
שלמה בניזרי: תפקיד משרד העבודה אך ורק להגיש את התלונות על המעסיקים, וזו תביעה משפטית.
שלמה בניזרי: אני לא יכול.
שלמה בניזרי: יש את המשטרה, ותגישו תלונות.
שלמה בניזרי: ברגע שתהיה מינהלת עובדים זרים ואני אשלוט על רשות הגירה, אני אוכל לשלוט גם הקטע הזה.
שלמה בניזרי: אלה תלונות, ואתם יכולים להגיש למשטרה ולבית-המשפט.
שלמה בניזרי: אמרתי פה בדבריי שאנו מחפשים למצוא עוד דרכים, כדי להגביר את האכיפה והענישה כלפי המעסיקים.
שלמה בניזרי: ביקשתי רעיונות, ויש כמה ואנו מתחילים ליישם אותם.
שלמה בניזרי: הדגשתי את הנקודה של 131 כתבי אישום שהגשנו ו-2,700 קנסות בזמן האחרון ועוד היד נטויה.
שלמה בניזרי: לגבי תחום הבניין, עשינו, למשל, עד כמה שאני יודע בשבוע שעבר יריד תעסוקה ו-150 עובדים כן נקלטו.
שלמה בניזרי: כלומר, במאמץ מסויים, אם אנו נהיה יותר אינטנסיביים ואם יהיה שיתוף פעולה גם מצידכם ואתם גם תפעלו לעבור לבנייה יותר מתועשת, אז אם אתם תלכו לבניה מתועשת - אני חושב שבשילוב של שני הדברים אנו נצליח.
נ' פרנקל: מדינת ישראל מתועשת יותר מהרבה מדינות מערביות.
נ' פרנקל: שר העבודה והרווחה ש' בניזרי:     	דבר נוסף שעשתה המדינה, שהוזכר פה, הוא שכל פרוייקט ממלכתי ייעשה אך ורק ע"י עבודה ישראלית.
נ' פרנקל: רבותי, אני יודע שהנושא הזה סבוך ומורכב מאד.
נ' פרנקל: יש פה הרבה אינטרסים מכל הכיוונים.
נ' פרנקל: אנו קבענו לנו מדיניות.
נ' פרנקל: אני יודע, שמופעלים עלי לחצים מראש הממשלה, משרים בתוך הממשלה, חברי-כנסת וארגונים למיניהם.
נ' פרנקל: אם אנו רוצים לעשות סדר, הוועדה צריכה לסייע לנו.
נ' פרנקל: קבעתי לעצמי מדיניות.
נ' פרנקל: אני מכבד מאד את הוועדה.
נ' פרנקל: אני רוצה להוביל כיוון מסויים; אני חושב, שאפילו בית-המשפט בפסיקתו האחרונה בבג"ץ לא דיבר מלה אחת על סגירת השמיים.
נ' פרנקל: אדרבא, אני דוקא הרגשתי שישנה ברכה על כך שסגרנו את השמיים לפחות לבדיקת המצב, להתבונן, לעשות סדר בתוך כל הבלאגן הזה שקיים.
נ' פרנקל: אני מודה, שישנו בלאגן בכל נושא העובדים הזרים, וזה לא דבר פשוט.
נ' פרנקל: אני קבעתי לעצמי מדיניות.
נ' פרנקל: אני חושב, שהמדיניות ברורה.
נ' פרנקל: הבהרתי את הדברים.
נ' פרנקל: מי שעדיין צריך הסברים יקבל את ההסברים.
נ' פרנקל: בנושא הסיעוד אני הולך לעשות חשיבה מסויימת ובדיקה מעמיקה לבדוק מדוע המספר כל הזמן צומח.
דוברת: יש לנו תשובות.
שלמה בניזרי: אם אין בעיות - אנו נשמח.
שלמה בניזרי: זה לא שחלילה וחס אני רוצה לפגוע בדבר הזה, אך אני רוצה לבדוק את הנושא יותר לעומק כדי להיות משוכנע שאנו לא חוטאים בתחום הזה.
שלמה בניזרי: אם תרצו, עוד חודש או חודשיים אני אשמח לעדכן אתכם, כפי שיש החלטת ממשלה שבכל פתיחת דיון בישיבת ממשלה אני נותן עדכון על עובדים זרים.
שלמה בניזרי: אדוני, אני מודה לך.
א' קרא: תודה רבה לשר העבודה והרווחה.
א' קרא: תודה רבה לכל אלה שבאו.
א' קרא: אני נועל את הישיבה.
איוב קרא: בוקר טוב לכולם, אני מברך את כולכם שהגעתם היום לישיבה, שבעיני היא אחת החשובות ואחת הקריטיות מבחינת ענף החקלאות.
איוב קרא: אני מברך את השר שהתפנה מעיסוקיו כדי להשתתף בישיבה.
איוב קרא: אנחנו רוצים לקדם את נושא הבאת כוח אדם לחקלאות, על פי החלטת הממשלה ולקיים את החלטת הממשלה.
איוב קרא: סביב הנושא הזה אנחנו נדון היום ונסכם מה שצריך להמליץ לממשלה, כולל שיתוף כל הגורמים בממשלה להזיז את העניין החקלאי, בהחלטות שאמורות להשליך על עתיד החקלאות בישראל.
איוב קרא: הפגיעה בחקלאות היא פגיעה בחוסנה ובטחונה של מדינת ישראל.
איוב קרא: אם תקרוס החקלאות, יקרסו כל המערכות, צפוי עתיד רע מאוד למדינה.
איוב קרא: לכן הזמנתי אותך, אדוני השר, לישיבה זו, כדי להבהיר בפורום הזה מה האמת ומה הצדק ולהביאם בפני הגורמים האמורים לפעול על פי ההנחיות שיעלו כאן.
איוב קרא: בעניין המספרים והנתונים שנתן משרד הפנים בישיבה שנערכה אצל המנכ"ל, יש הרבה עיוותים בין הנתונים של משרד הפנים לבין הנתונים של משרד החקלאות.
איוב קרא: כל אחד טוען שהנתונים שבידיו הם הנכונים והוא יכול להוכיח את זה.
איוב קרא: בינתיים סובלים החקלאים.
איוב קרא: טענות הצדדים סותרות, המספרים שונים ויש לברר זאת.
איוב קרא: אנא עדכן את הוועדה לצורך הפרוטוקול בישיבת הממשלה וספר מה הוחלט בה לגבי עשרת אלפים העובדים הנוספים,  כדי שנדע איך לנתב את הישיבה סביב זה, על מנת שבסופו של דבר נלך למאבק משותף, צודק ככל שאפשר.
שלום שמחון: תודה ליושב ראש הוועדה, שלום לחברים.
שלום שמחון: הממשלה בעצם החליטה להעמיד את מספר העובדים הזרים בחקלאות על 28,000 עובדים.
שלום שמחון: נכון לעכשיו יש מחסור של למעלה מ10,000- עובדים בחקלאות הישראלית.
שלום שמחון: הממשלה החליטה החלטה שנייה שהיא להעמיד את כל  28,000העובדים כעובדים קבועים בחקלאות, ולא כעובדים ניידים.
שלום שמחון: העניין הזה עולה לתקשורת בימים האחרונים, סביב עתירה של אחת החברות שעוסקות בעובדים זרים, והיא ישבה אצלנו במשרד החקלאות ברשות לתכנון, יחד עם מנהל הרשות לתכנון ומנכ"ל המשרד והצהירה מעבר לכל ספק שהיא בעד ביטול הניוד.
שלום שמחון: כל מה שמתפרסם מטעמה הוא לא מדויק ולא נכון.
שלום שמחון: הם היו בעד ביטול הניוד.
שלום שמחון: מזכיר ארגון מגדלי ההדרים כתב מכתב אלי ואל שר החקלאות.
שלום שמחון: לאחר שהוא עשה בדיקה עם כל המגדלים שלו, הם החליטו שהם לא רוצים יותר ניוד, אלא הם רוצים עובדים קבועים בחקלאות.
שלום שמחון: הוא עשה סקר בין מגדליו, והוציא מכתב בנוסח זה למשרד החקלאות.
שלום שמחון: באשר לתוספת של למעלה  מ10,000- עובדים, יש ויכוח הסטורי בין משרד החקלאות לבין משרד הפנים ומשרד העבודה לגבי מספר הברחנים.
שלום שמחון: זה נושא שנמשך מזה שנים, ומדובר על כ2400- ברחנים.
שלום שמחון: בישיבה עם שר הפנים ושר העבודה שאלתי את יוסי ישי, מנהל הרשות לתכנון, למה כתוב פה שלתנועת המושבים יש 207 עובדים, השיבו לי ש207- עובדים אלו הם כבר שמונה שנים ברחנים.
שלום שמחון: כשמחפשים אדם במשך שמונה שנים ולא ניתן עליו זיכוי, זה לא עניין של החקלאות, ויש לשים לכך קץ.
שלום שמחון: אנחנו מעריכים שהרוב מתוך ה2400-  עובדים אלו, כבר לא נמצאים בארץ.
שלום שמחון: מאחר והתופעה של העובדים הזרים בחקלאות הישראלית מוכרת בארץ, הנתון של 2400 הוא נתון שאנחנו לא יכולים לקבל אותו.
שלום שמחון: הנתון השני הוא שיש כ3300- עובדים שיצאו ואין להם זיכוי, וידוע שלקראת החג של העובדים הזרים התאילנדים בחוץ לארץ, אמורים לצאת כ2000- עובדים נוספים.
שלום שמחון: החקלאות צפויה להיות פעם ראשונה במצב קריטי מבחינת הנתונים ולהביא את זה לחוסר בסדר גודל של בערך חמישים אחוז מהחלטת הממשלה.
שלום שמחון: זהו מצב של ירידה הרבה מתחת לקווים האדומים.
שלום שמחון: בישיבה שהיתה עם שר העבודה ושר הפנים, לפני ישיבת הממשלה היה ויכוח לגבי עניין הברחנים, בשלב מסויים שר הפנים הציע כעמדת פשרה, כדי לא להגדיל את המספר, להגדיל את 2400  העובדים.
שלום שמחון: אז אם אפשר היה להגדיל את ה2400- עובדים כעמדת פשרה, זה אומר שאפשר בכלל להגדיל אותם.
שלום שמחון: נעשה כאן שימוש במספרים, באופן שהוא בעייתי ומורכב.
שלום שמחון: הפעם הממשלה קיבלה החלטה ולא הגענו להבנות עם שר העבודה ושר הפנים, הממשלה החליטה על 28,000 עובדים.
שלום שמחון: אני מודע לעובדה שיש חלקים בתוך הממשלה שלא אוהבים את החלטתה.
שלום שמחון: אבל משרד החקלאות, נערך ביום שאחרי, באופן מיידי, ליישם את החלטת הממשלה וזה מחייב אותנו לערוך את הנתונים מחדש ולהתאים אותם לשני המצבים החדשים.
שלום שמחון: אחד - זה העובדה שמדובר עכשיו ב28,000- עובדים, המצב השני - שמדבר על כך שהניידים הופכים להיות קבועים.
שלום שמחון: נתון שלישי, שחייב לעשות התאמה של חלק מהקריטריונים, כתוצאה מהעובדה שזה נתן עררים למשרד העבודה, כשעדיין לא ברור אם ועדת הערר הזאת בכלל מתקיימת והאם דנים בעררים.
שלום שמחון: היה צריך לעשות ולראות איך מבצעים את מלוא ההתאמות, כדי שהנתונים החדשים יונחו בפני שר העבודה, בפני שר הפנים ובפני בית המשפט העליון.
שלום שמחון: בית המשפט העליון הציב לוח זמנים של חודש ימים כדי לעשות את ההערכות הזאת.
שלום שמחון: אנחנו אמורים לסיים את העבודה, על מנת שאפשר יהיה ליישם את החלטת הממשלה.
שלום שמחון: אנחנו נניח את זה לפני השרים הנוגעים בדבר, גם על שולחן הממשלה ושולחן בית המשפט העליון, כפי שנתבקש מאיתנו.
שלום שמחון: צפויות בעיות מסויימות לאחר ההחלטה על 28,000 עובדים.
שלום שמחון: אני מניח שעדיין יש טענות לגבי הקריטריונים ולגבי כל הדברים שמסביב, הם יצטמצמו עם המספר של ה28,000-,  כיוון שזה לא יכול להיות כמו שהיה קודם, אני מציע שיוסי ידבר על זה אחר כך, הוא משנה מספר מצבים היוצרים מצב חדש.
שלום שמחון: לאחר שהספר הזה יהיה מוכן ולאחר שיומלץ בפני הנוגעים בדבר, הציפייה היא שיווצרו היתרים חדשים ושהשמיים יפתחו.
שלום שמחון: העיכוב של השבועיים, שלושה האחרונים בפתיחת השמיים גרם למצב בעייתי.
שלום שמחון: אני מציע בהזדמנות הזאת, לאפשר באופן מיידי הטסת אלפי עובדים נוספים, לחוג את החג שלהם, זה יכול לגרום למהומות הרבה יותר גדולות ממה שהיו קודם.
שלום שמחון: על פי ההיתרים של שר הבטחון, נכון לרגע זה ניתן רשיון ל- 4000 עובדים מתוך ה5800-, שזה נתון שהוא בדוק יחד עם מתאם פעולות הממשלה בשטחים.
שלום שמחון: השאלה היא אם הם אכן מגיעים לעבודה.
איוב קרא: אני  קיבלתי דיווח במסגרת ועדת החוק והבטחון, רק לפני שלושה ימים בקו התפר, על כניסת 500 איש מסך המכסה שאושרה.
איוב קרא: האם זה נכון?
אלי פז: ההערכה שלנו היא שכ80%- מהמספר שנקב השר, בפועל נכנסים.
אלי פז: אתמול, רק מאזור רצועת עזה,  נכנסו 2070 עובדים לחקלאות.
אלי פז: לממשלה יש תוכנית מגירה למצב שלום או כל מצב של אי לוחמה, להחזיר כמות גדולה של עובדים פלשתינאים.
אלי פז: אבל נכון לרגע זה, עמדתו של ראש הממשלה היא נגד כל אפשרות להכניס פלשתינאים לעבודה.
אלי פז: העמדה של שר הבטחון היא לא מעבר למספר שהוא הכתיב לפני פרק זמן מסוים של 5800.
אלי פז: זוהי טעות לחשוב שמתקיימת עבודת מטה מסודרת במגמה להביא עשרות אלפי פלשתינאים לעבודה בישראל, וודאי שלא בתנאי המצב הבטחוני בו אנו נמצאים.
אלי פז: זוהי טעות לבנות על העניין הזה, המתבסס על פרסומים שהופיעו במעריב ובגלובס המרמזים על הערכות לכניסה של עובדים זרים.
אלי פז: אבל התפרסם אתמול בעיתון שהגיע לארץ 74,000  עובדים חוקיים.
אלי פז: מתוך ה74,000- עובדים חוקיים, החלק של החקלאות צריך לעמוד על 22,000 עובדים, לפני החלטת הממשלה.
אלי פז: מתמיהה העובדה שבשנה שבה נכנסו כל כך הרבה עובדים חוקיים, נכנסו לחקלאות כל כך מעט עובדים.
אלי פז: הטענות כלפי נושא החקלאות הינן מרובות והנתון הזה דורש הבהרה כי הוא מצביע על קיפוח גדול כלפי המגזר החקלאי.
אלי פז: זה אומר שמעבר למדיניות של אי מתן תוספת, היתה פה גם מדיניות מקפחת מכוונת באופן מודע.
אלי פז: מידע זה מסתמך על הנתונים של הלמ"ס, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
אלי פז: אני קורא את הנתון כמו שהוא וזה מראה שהיתה החלטה מכוונת בשנה האחרונה לאי כניסת  עובדים לחקלאות, חלק בטענה שמיישמים שיטות חדשות, אבל בסוף, השורה התחתונה היא שורה נתונה.
אלי פז: מה שצריך לקרות זה שכמה שיותר מהר השמיים יפתחו, והחלטת הממשלה תיושם באופן מיידי, כי המצב הוא בכי רע.
אלי פז: ההדרים כבר נפגעו קשות בעונה הנוכחית, ניתן לראות בפרסומים אתמול על הנזק שנגרם למשק הישראלי באינתיפדה, ולכן אם זה חייב להיפתר תוך ימים ספורים ויש לפעול מיד לאחר הפסח להביא את הפועלים, עליהם החליטה הממשלה.
אלי פז: בפירות הקיץ כנראה שיהיה בדיוק אותו מצב, אם לא יימצא לעניין הזה פתרון.
אלי פז: אדוני היושב ראש, משרד החקלאות יסיים עד מחר, מחרתיים לכל המאוחר את העבודה שלו, אני מקווה מאוד להגיע להבנות עם כלל הגורמים הנוגעים לחקלאות הישראלית לגבי ההקצאה החדשה.
אלי פז: גם אם לא נגיע למאה אחוז הסכמה, אנחנו נשתדל להתקרב ככל האפשר לאחוז הסכמה גבוה.
אלי פז: הכל בכפוף למה שהממשלה הקצתה לנו, אני אניח את החומר בתחילת השבוע הבא על שולחנם של כל הנוגעים בדבר.
איוב קרא: תודה רבה לשר, בקרוב ראש הממשלה אמור להציג בפני האמריקאים תוכנית אופרטיבית להעסקת מאה אלף פלשתינאים.
יוסי שריד: החלטת הממשלה להעמיד את המכסה על 28,000 עובדים מחזירה אותנו להמלצות משרד החקלאות.
יוסי שריד: הנורמות שמשרד החקלאות בנה והמליץ עליהן לשירות התעסוקה, עומדות בדיוק על 28,000 עובדים.
יוסי שריד: אבל בגלל שהמכסה היתה 22,000 עובדים,
שלום שמחון: 18,000,
יוסי שריד: אני מדבר על הקבועים, מאחר והמכסה היתה לגבי 18,000 עובדים קבועים, שירות התעסוקה ביצע קיצוץ פלט של 35%.
יוסי שריד: כך שבגדול אנחנו מחזירים.
יוסי שריד: ההצעה שלנו תהיה להחזיר את הקיצוץ פלט ששירות התעסוקה עשה כדי להעמיד את המכסה על 22,000 עובדים.
יוסי שריד: מאחר והממשלה קיבלה החלטה לקבע את הניידים, גם שם אנחנו עושים את אותה פעולה, אנחנו מגדילים את  ה4000-  ב35%- ונעמיד את זה על 5400.
יוסי שריד: כאן זה קצת יותר מורכב.
יוסי שריד: הסיכום היה לגבי טכניקת קיבוע המנויידים, לגביהם אנחנו מנסים השנה באילוצי הזמן, להגיע להסכמה.
יוסי שריד: באשר למנויידים, ישבתי אתמול או שלשום עם מזכיר ארגון מגדלי הפירות, מזכיר ארגון מגדלי הדרים, יחד עם חקלאי ישראל וגיבשתי הצעה מוסכמת.
יוסי שריד: כבר קיבלתי תשובה של אחד מהם, אני מחכה לקבל את התשובה של השני, ואם השני מאשר את ההסכם, אז גם נושא קיבוע המנויידים לענפי הקטיף, סגור.
יוסי שריד: הנושא השלישי, שאנחנו מסדירים באותה הזדמנות, מאחר והיה לנו חשש לכאורה שבחלק מהנתונים הפיזיים שהחקלאים הגישו, עליהם ניתנו ההיתרים, ישנם ליקויים, בכלים שעמדו לרשותנו איתרנו את הקבוצות שבהן החשש לליקויים.
יוסי שריד: פנינו אליהם באופן אישי, דרשנו מהם לעשות את הפעולה הזאת, עשינו זאת בתיאום עם הייעוץ המשפטי של משרד החקלאות ושירות התעסוקה.
יוסי שריד: דרשנו מהם למלא בקשות חדשות, הם מילאו והגישו את הבקשות החדשות.
יוסי שריד: הבקשות נבדקות, ובאותה הזדמנות אנחנו נעשה תיקון בהקצאה, זה יגדיל את המכסה.