GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נתן פרנקל: איש בממשלת ישראל לא עשה עבודה מה באמת צריך להיות בענף הבניין.
נתן פרנקל: עובדים בצורה מאוד-מאוד לא מסודרת, והתוצאה היא שמקבלים החלטות שלא ניתנות ליישום.
נתן פרנקל: לכן אנחנו נמצאים פה, אנחנו פשוט על סף משבר.
נתן פרנקל: בחיים לא העסקתי עובד לא חוקי, אבל היום אני לא יודע מה לעשות, ויושבים פה עוד חברים שלי ותשמע מהם שהמצב שלנו הוא איום ונורא.
נתן פרנקל: אתם רוצים שהחברה שלי תתמוטט?
נתן פרנקל: אני מעסיק היום מעל 300 עובדים ישראלים, אני הולך לפטר חלק מהעובדים כי אני לא מסוגל להחזיק אותם.
נתן פרנקל: ממה אפרנס אותם?
נתן פרנקל: מזה שאין לי עובדים?
נתן פרנקל: מזה שיש לי פרוייקט שאני מתחיל להפסיד בו?
נתן פרנקל: אז אני שולח את מנהלי העבודה ומנהלי הפרוייקטים הביתה.
נתן פרנקל: אז לא רק שעכשיו אין תעסוקה לישראלים, אני מוסיף עוד אנשים למעגל המובטלים.
נתן פרנקל: ההפסדים שלנו הולכים וגדלים, וחברות היום הולכות ונהרסות.
נתן פרנקל: זה ענף שהמדינה צריכה אותו, כי הבנייה פה לא נגמרה, והורסים אותו כי אף אחד לא חשב מה הצרכים של ענף הבניין.
נתן פרנקל: עשינו עבודות מחקר אין-סופיות, הגשנו את זה לכולם, אף אחד לא שם לב - לא משרד האוצר, לא משרד השיכון.
נתן פרנקל: אף אחד לא פותר את הבעיה באופן גלובלי, והתוצאה היא הקשיים שיש למר גדז'.
נתן פרנקל: אבל הבעיה היא לא הוא, צריכה להתקבל פה החלטה של הממשלה ללמוד את הנושא באופן כוללני.
אלי לנדאו: אני חושב שהבעיה היא שלטונית מפני שמבחינת עבודה אנחנו מציפים את יגאל דוחן, מנהל מינהל האוכלוסין בנתב"ג, ואת רינה קונפורטי באישורים של קבלנים שהוציאו עובדים ולא קיבלו זיכוי.
אלי לנדאו: אתמול דיברתי איתם עשרים פעם, הם מנסים ליישר את הנתונים.
אלי לנדאו: קיבלנו רשימה מפורטת של נתונים משירות התעסוקה.
אלי לנדאו: הוויכוח הוא על נתונים כשבשטח אין עובדים.
אלי לנדאו: מבחינת פעילים יש 18,000, כך שאנחנו נמצאים במינוס 12,000.
אלי לנדאו: ברחנים יש 10,000.
אלי לנדאו: יש 21,000 במעמד לא ברור - לא יודעים אם הם יצאו וצריך לזכות אותם, או שאולי הם בארץ ואז הם ברחנים ובצדק לא צריך לזכות.
אלי לנדאו: הרצל גדז' עובד על ליין מאוד מוגדר ותחום שהיתוו לו.
אלי לנדאו: כשאתה בא לקבלנים בשטח - ואנחנו מדברים איתם יום-יום לאור חלוקת ההקצאות שהיתה - הם אומרים שאין להם עובדים.
אלי לנדאו: לקבלן יש שתי אפשרויות - או להתחיל לקחת עובדים לא חוקיים ולעבור על החוק, או לסגור את העסק שלו.
אלי לנדאו: צריך לעשות כאן הפרדה בין המספרים הביורוקרטיים שהשלטון כל הזמן משתעשע איתם, עם כל נוסחאות הפלא של 250,000 מובטלים, 250,000 עובדים זרים - נוציא את אלה, נשים במקומם את אלה - ולהחליט מה הפתרון ברמה שלטונית.
אלי לנדאו: הרצל צודק כאן במאה אחוז, אנחנו עוד פעם נגררים כשבסוף נובמבר איכשהו נתחיל לעבוד, ואז כבר לא בטוח שיהיה פתרון.
אלי לנדאו: אתמול בא אלינו קבלן שיש לו 100 ויזות מדצמבר שנה שעברה, כשהוא קיבל אותן סגרו את השמיים.
אלי לנדאו: עכשיו אין לו עובדים.
אלי לנדאו: בהקצאה עכשיו הוא קיבל 45, הוא נמצא במינוס והוא לא יודע מה לעשות.
יאיר ביטון: שים לב לאבסורד.
יאיר ביטון: מחזיקים קבלנים כבני ערובה על חשבון קבלנים אחרים שלא מגיע להם.
יאיר ביטון: אני נותן את עצמי כדוגמא.
איוב קרא: זו לדעתי הבעיה שמעוררת את המחלוקת, זה מה שאני לא מצליח להבין.
איוב קרא: משרד העבודה מקצה עובדים פר חברה ואתה מסתכל על זה גלובלית, אז בשביל מה הוא היקצה?
הרצל גדז': אני אומר שוב - צריכה לצאת החלטה פשוטה, צריך להגיד: מי שמגיע לו לפי שירות התעסוקה, יש ליישם את זה בלי התניות.
הרצל גדז': אתן דוגמא פשוטה.
הרצל גדז': אלה ההקצאות שהיו ב-2001,        ב-2002 ההקצאות פחתו, הקבלנים אומרים שצריך יותר.
יאיר ביטון: לא רק שאין הסכמה על הכמות, גם מי שמגיע לו לא יכול להביא את העובדים.
הרצל גדז': יש חברה מכובדת שב-2001 קיבלה היתרים ל-1,262 עובדים וב-2002 קיבלה היתרים       ל-784 עובדים.
הרצל גדז': היום יש אצלה 400 עובדים שהיא צריכה להזדכות עליהם.
הרצל גדז': עד שהיא לא תעביר אותם ממנה או תשלח אותם לחוץ לארץ, קבלן אחר לא יכול לקבל את ה-400 שלו.
הרצל גדז': אם תתקבל החלטה שתיישם את ההצעה של שירות התעסוקה אחד לאחד מבלי להתחשב באחרים, ובאחרים תטפל האכיפה, אז אפשר יהיה לפתוח את הפלונטר.
הרצל גדז': כל פתרון אחר הוא על גבם של הקבלנים.
יאיר ביטון: נכון, אתם מענישים אותי.
יאיר ביטון: זה על חשבוני או על חשבון קבלן אחר.
יצחק הניג: אני רוצה להעלות את הבעיה שיצאו ולא זוכו.
יצחק הניג: לי יש 37 עובדים שיצאו ביוני, יש לי צילום דרכון וכרטיס עלייה למטוס.
יצחק הניג: יש לי פה נייר מה-4 ביולי שבו משרד הפנים אישר לי, מחק 14 עובדים ואישורים.
יצחק הניג: מתוך 37 איש זיכו אותי על 14.
יצחק הניג: על 23 איש שיצאו ביוני לא זיכו אותי.
יצחק הניג: הבעיה היא שבמשטרת הגבולות ומשרד הפנים יש בלגן ובמחשב שלהם לא מעודכן שהעובד יצא.
יצחק הניג: לי יש כרטיס עלייה למטוס וחברת התעופה אומרת שהעובד טס, אבל על סמך הכרטיס הם לא מזכים; אני לא יכול להגיע עם העובד עד הפתח של המטוס.
יצחק הניג: לך תמצא עובד שעבד פה שילך לשגרירות ברומניה ויחתום שהוא שם.
יצחק הניג: זה מה שביקשו ממני.
איוב קרא: מר גדז', אנחנו יודעים שיש מקרים שקיבלת זיכוי מחו"ל של מאות עובדים, אחרי שאצלך היה רשום שהם עדיין בארץ.
הרצל גדז': ביקשתי מכל הקבלנים לקבל רשימות שלהם ואנחנו עובדים לפי הרשימות שלהם ובודקים הכל מחדש.
הרצל גדז': יש חלק לא מבוטל שמזהים שאכן העובדים יצאו ואנחנו מזכים אותם.
הרצל גדז': אבל זה הפירורים, זה לא יפתור את הבעיה החוקית.
איוב קרא: הבנתי את כיוון החשיבה שלך, יכול להיות שנאמץ אותו.
אפרים הניג: יש טעויות שנפלו.
אפרים הניג: יש לי פרוייקט של 4,200 מטר, כתבו שזה פרוייקט של 42 מטר ובהתאם לכך קיבלתי הקצאה.
אהרון ברזאני: אתה מצביע על טעות טכנית של פקיד.
אהרון ברזאני: זאת הבעיה?
אהרון ברזאני: הרי אתה נמצא מולנו ומתקנים את זה.
אהרון ברזאני: בשביל מה להעלות דברים כאלה?
אפרים הניג: אני לא מדבר על הטעות, אמרו לי שיתקנו, אני מדבר על הערעור.
אפרים הניג: אני מבקש שמשרד הפנים יתייחס לעררים כאילו זו הקצאה, כי עד שמבררים את הערעור אני לא מקבל כלום.
אפרים הניג: שבינתיים יתנו לי את ההקצאה לפי הערעור.
אהרון ברזאני: את זה האכיפה צריכה לדעת.
אהרון ברזאני: כשמגישים ערר, לא נוגעים בכמויות שהיו קודם עד שמבררים את הערעור.
אפרים הניג: זה מה שאני מבקש.
אפרים הניג: אחר כך יש הנושא של אילת.
אפרים הניג: החליטו שבאילת לא מקבלים הקצאות מכיוון שייקחו פועלים מירדן, יגשו לשירות התעסוקה וייקחו.
אהרון ברזאני: יש עכשיו החלטה של השר שלגבי אילת אנחנו לא מקצים עובדים זרים.
אהרון ברזאני: יש אופציה לקלוט עובדים ירדנים.
איוב קרא: אני מקבל את זה, אני חושב שזה חכם, אבל זה לא הוכיח את עצמו.
אהרון ברזאני: אנחנו הולכים עכשיו לפיילוט נוסף.
אהרון ברזאני: אם זה לא יצליח, כמובן שניתן פתרון אחר אבל קודם כל אנחנו רוצים למצות את התהליך הזה.
אלי לנדאו: בנושא העובדים הירדנים, אתמול בלילה עשיתי סבב נוסף בין קבלני אילת, הכל בתיאום עם שירות התעסוקה.
אלי לנדאו: מסתבר שמי שבא לעבוד אלה רק עובדים מעקבה, רובם בדואים שלא מתאימים לענף הבנייה.
אלי לנדאו: לקבלנים יש ניסיון מר.
אלי לנדאו: אתמול פנו קבלנים ושאלו אם הם יכולים להביא פועלים מרבת עמון.
אלי לנדאו: אני לא יודע אם זה יעבוד דרך שירות התעסוקה כי מדובר על יוממות, כלומר זה פועל שנכנס ויוצא במהלך היום.
אלי לנדאו: הקבלנים אומרים שמבחינה לאומית, פוליטית, בין-לאומית זה חשוב מאוד, השאלה מה עושים הקבלנים שמחר צריכים עובדים.
אלי לנדאו: הרעיון להביא בדואים מעקבה לא עלה יפה, השאלה אם אפשר להביא עובדים והם מוכנים לשכן אותם באילת.
אלי לנדאו: השאלה אם מבחינה ביטחונית זה אפשרי.
חזי מוקד: שישכנו אותם בעקבה.
הרצל גדז': הרי יש כבר ניסיון מהחקלאות.
הרצל גדז': משרד החוץ, עם אלי פז, ניסה לעשות פרוייקט ולהביא עובדים לחקלאות לאילת עם כרטיס מגנטי, אבל שום דבר לא הלך, וחקלאות זה דווקא ענף שהם צריכים להכיר מבקעת הירדן המזרחית.
הרצל גדז': אם לא הכינו מבעוד מועד מאגר של 1,000-2,000 עובדי בניין בתיאום בין ממשלות, אי אפשר ליישם את הדבר הזה עכשיו.
הרצל גדז': בפועל עובדים יורדים מתל אביב לאילת, ואז האכיפה תופסת אותם ואני צריך לעצור אותם.
הרצל גדז': אנחנו מסתובבים סביב עצמנו.
הרצל גדז': הגיע הזמן שהמדינה תקבל החלטות ברמה לאומית.
הרצל גדז': אני מבקש לפחות בתחום שאני אחראי עליו - ויזות - תשחררו אותי מהתלות של המכסה, תחייבו אותי לתת לכל קבלן בהתאם למה ששירות התעסוקה קבע מבלי להתחשב בדברים האחרים.
איוב קרא: אני חושב שזה נכון.
נתן פרנקל: יש פה תמימות דעים מאוד נדירה בין כל הגורמים שמטפלים בנושא.
נתן פרנקל: הצרה היא שזה נסגר פה בחדר וזהו.
איוב קרא: אנחנו נביא החלטה.
איוב קרא: השבוע היינו במחסום ארז והמלצנו על תוספת של 3,000 עובדים לבנייה.
איוב קרא: אתמול זה אושר.
הרצל גדז': זה לא הפתרון.
הרצל גדז': אף אחד לא רוצה - גם אני לא רוצה - שמול הבית שלו הקבלן יעסיק עובדים מעזה.
הרצל גדז': רוצים את זה באינטרוול אחר, לא על חשבון המכסה הראשית.
איוב קרא: לא על חשבון המכסה, זה בנוסף.
איוב קרא: ורק מעזה, לא מאזור יהודה ושומרון, מכיוון שיש שם שליטה ביטחונית אבסולוטית.
אהרון ברזאני: אתה יודע שמועסקים עכשיו 30,000 עובדים כאלה בישראל?
הרצל גדז': לגבי השליטה הביטחונית, נשאיר את זה לדיון אחר.
אפרים הניג: אנחנו מבקשים שלפחות את אילת יכניסו לאפשרות להגיש עררים.
אפרים הניג: הם לא מוכנים לקבל את הערר.
אפרים הניג: רוצים שנחכה עד שיתארגן כל הסיפור של עקבה, ואני באמצע פרוייקט, מה אני אעשה עם העובדים?
איוב קרא: ברוך פרסקי ממשרד מתאם הפעולות בשטחים, אתה יכול לעדכן אותנו אם יש החלטות?
ברוך פרסקי: אתמול באמת התקבלה החלטה על עוד 3,000 פועלים לבניין.
איוב קרא: זה בנוסף למכסה של העובדים הזרים כמובן.
איוב קרא: קודם היו 5,000 עובדים מעזה והעלינו את זה בעוד 3,000.
איוב קרא: בסך-הכל כרגע זה 10,000 פועלים מעזה.
נתן פרנקל: מה הסידורים לגבי הפועלים שיגיעו?
נתן פרנקל: מתי הם עוברים את הגבול?
נתן פרנקל: מתי הם צריכים לחזור וכמה שעות עבודה נטו יש להם בישראל?
ברוך פרסקי: כל עובד מאובחן קודם ביטחונית באיזשהו תהליך מול גורמי הביטחון.
ברוך פרסקי: ביציאה שלו לישראל, כל עובד עובר מעבר צבאי.
נתן פרנקל: באיזו שעה?
ברוך פרסקי: בשביל להגיע למרכז הארץ, הוא צריך לצאת בסביבות 4:00-5:00 בבוקר מעזה, מהמחסום.
ברוך פרסקי: יש כאלה שיוצאים מהבית כבר ב-2:00.
נתן פרנקל: מתי הוא חוזר?
ברוך פרסקי: בסוף יום העבודה.
איוב קרא: אם הוא מגיע לתל אביב בשעה 7:00, הוא יכול לחזור לעזה ב-16:00-17:00.
נתן פרנקל: בתקופת שעון הקיץ אנחנו צריכים אותו עד יותר מאוחר.
איוב קרא: אבל זה בנוסף, זכותך להעסיק אותו וזכותך לא להעסיק.
איוב קרא: זה לא על חשבון המכסות שלך.
איוב קרא: יותר טוב שזה לא יהיה?
נתן פרנקל: בזמנו דובר על כך שהם ילונו באיזשהו מקום.
איוב קרא: בשום פנים, אני התנגדתי לזה.
איוב קרא: כל עובד פלסטיני שילון בישראל, לא יחזור לעבודה בישראל.
איוב קרא: זה אחד התנאים.
ברוך פרסקי: יש פה מעין זריקת כפפה לקבלנים.
איוב קרא: מר פרנקל, אתה מסתכל על זה רק כלכלית, יש גם היבטים אחרים.
נתן פרנקל: אנחנו עסק כלכלי.
איוב קרא: אתה עסק כלכלי, אנחנו מדינת ישראל שצריכה לשמור על אזרחיה.
נתן פרנקל: אתה צודק.
ברוך פרסקי: אלה עובדים שהם יחסית מבוגרים, גילאי 35, נשואים, שבפוטנציאל הם לא טרוריסטים.
איוב קרא: אני הייתי השבוע במחסום ארז.
איוב קרא: אם עובד יוצא ב-4:00 מהבית בעזה, ב-5:00 הוא כבר מחוץ למחסום.
איוב קרא: מקסימום ב-6:00 הוא נמצא בתל-אביב או בראשון לציון.
איוב קרא: כך שאין בעיה שיעבוד עד 15:00-16:00 - זה כבר עשר שעות עבודה - ויחזור.
איוב קרא: הם יגיעו כקבוצות, לא כבודדים, ישר לאתרי הבנייה.
אהרון ברזאני: יש ניסיון עם העסקת עובדים פלסטינים, למרות שהיה עכשיו נתק גדול, ונקבעו בזמנו נהלים.
אהרון ברזאני: העובדים האלה הועסקו והם מועסקים, ויש דרישה לעובדים האלה, שלא יספרו סיפורים, רוצים אותם והם בתוספת לעובדים הזרים.
אהרון ברזאני: הם לא באים במקומם.
אהרון ברזאני: חשוב להדגיש את זה, שקבלן לא יחשוב שאם הוא קלט פלסטינים אז מורידים לו את הזרים.
אהרון ברזאני: זה בא בתוספת.
ברוך פרסקי: אני כבר לא מדבר על אינטרסים לאומיים אחרים.
ברוך פרסקי: האוכלוסייה הפלסטינית בעזה כמחציתה מובטלת, גורמים איסלאמיים קיצוניים מנצלים את זה ומגבירים את השפעתם.
ברוך פרסקי: כך שכל אפשרות להרחיב את הפרנסה אולי תמתן את המצב.
ברוך פרסקי: בסופו של דבר זה גם כסף שברובו חוזר למשק הישראלי כי מדינת ישראל מייצאת לשטחים מוצרים ומזון, ובסוף זה בתוך המעגל, כך שיש פה אינטרסים גם מעבר לסיוע לקבלנים שאולי יוכל להינתן פה.
ברוך פרסקי: אם הדבר יצליח והמצב הביטחוני יאפשר, אולי הדבר הזה יתרחב.
ברוך פרסקי: הזמן יגיד את שלו.
איוב קרא: אני רוצה להעלות כמה דברים לסיכום הדיון.
איוב קרא: ראשית, יש פה תמימות דעים שהקצאת העובדים הזרים על-ידי שירות התעסוקה צריכה לחייב את כל הגורמים לכבד הקצאה זו, מבלי שום קשר למכסה הכוללת שנקבעה.
איוב קרא: אנחנו קוראים לממשלה לפעול לאכיפה נגד אותם קבלנים ומעסיקים שממשיכים להעסיק עובדים לא על המכסה שנקבעה, וקוראים למשרד הפנים לכבד את הקצאת העובדים על-ידי שירות התעסוקה ולתת אשרות בהתאם למה שנקבע לכל חברה ולכל ארגון.
הרצל גדז': תוסיף: בהתאם להקצאת שירות התעסוקה, מבלי להתחשב במספר העובדים הרשומים בארץ.
איוב קרא: אני מוסיף: מבלי להתחשב בכמות העובדים הפעילים בארץ באופן חוקי ובלתי חוקי.
איוב קרא: לגבי העובדים החוקיים והבלתי חוקיים שלא מאושרים במסגרת המכסות שהוקצו לחברות, אנו דורשים מגורמי האכיפה לפעול נגדם באופן כולל, כאמור מבלי שהעניין יפגע בהקצאות שנקבעו לארגונים ולחברות על-ידי שירות התעסוקה.
איוב קרא: משמעות העניין היא, שברגע ששירות התעסוקה מקצה עובדים, משרד הפנים צריך לכבד את זה בלי שום התניה.
איוב קרא: כל עבודת האכיפה נגד עבריינים תתבצע על-ידי גורמי האכיפה ולא משרד הפנים יתנה זאת ויהיה השוטר של שירות התעסוקה.
שושנה שטראוס: אני מהלשכה המשפטית במשרד העבודה ואני רוצה להסתייג.
שושנה שטראוס: בעצם החלטת הממשלה בעניין מכסת העובדים הזרים בארץ מחייבת את כל המשרדים.
שושנה שטראוס: ההקצאות של שירות התעסוקה הן לגבי הזכאות של חקלאים או קבלנים מסויימים, אבל אי אפשר לחרוג מהמכסה הכוללת.
שושנה שטראוס: החלטה כזו, לפי הניסיון שלנו, יכולה לגרום למעסיקים לא לכבד את זכויות העובדים.
שושנה שטראוס: העובד יברח ממנו בגלל שהוא לא משלם לו, ואז המעסיק יגיד "יש לי הקצאה, תכניס לי עוד עובד".
שושנה שטראוס: כך לא יהיה לדבר סוף.
איוב קרא: את אולי לא הבנת את ההחלטה שלנו.
איוב קרא: אנחנו מדברים על מצב ששירות התעסוקה היקצה לקבלן מסויים עשרים עובדים לאותה שנה.
איוב קרא: עשרים העובדים הללו קיימים אצלו, לא משנה אם עובד ברח.
איוב קרא: אם בשנה הבאה הוא קיבל 15, הוא צריך אוטומטית להודיע על הזדכות על חמישה, אבל הוא יקבל את ה-15, אף אחד לא יתנה לו את זה.
איוב קרא: אם הוא קיבל יותר, הוא צריך לקבל יותר.
איוב קרא: אם יש בעיה חוקית של ברחנים, גורמי האכיפה צריכים לפעול נגד זה ולא משרד הפנים יעצור את זה ויגיד: "במכסה הכוללת עברנו את ה-30,001 עובדים, לכן אני לא יכול לתת לך את החמישה עובדים".
איוב קרא: לא הקבלן הוא הבעיה, מי שצריך לטפל בבעיה של המכסה הגלובלית אלו גורמי האכיפה.
איוב קרא: אסור לחברה להחזיק עובדים מעל המכסה, אבל אם היא קיבלה מכסה - משרד הפנים צריך לכבד את זה.
איוב קרא: לא משרד הפנים יהיה השוטר של הברחנים, בזה גורם אחר צריך לטפל.
שושנה שטראוס: התוצאה של זה תהיה הצפת המדינה בעוד ועוד עובדים זרים.
נתן פרנקל: אני מוכרח להגיד שאני פשוט המום.
נתן פרנקל: את יושבת פה בתור נציגת ממשלה.
נתן פרנקל: אותו מעביד שאיננו משלם לפועל, תתבעו אותו בדיוק כמו שאתם תופסים גנב שגונב.
נתן פרנקל: האם בגלל זה שאנשים גונבים, כל העם ייענש?
איוב קרא: את מענישה את האנשים הטובים.
נתן פרנקל: אם יש מעביד שאיננו מטפל בעובדים, תתבעו אותו, אנחנו נגיש לכם את מלוא העזרה.
נתן פרנקל: אבל לא ייתכן שאתם מגלים אוזלת יד מוחלטת בנושא האכיפה, ועכשיו אתם אומרים: "הבעיה היא לא שלנו, היא שלכם".
נתן פרנקל: אני צריך לקבל עונש קולקטיבי?
נתן פרנקל: אני משלם את מיסיי, אני משרת בצבא, ילדיי משרתי בצבא, ואני מצפה שהמדינה תמלא את חובותיה כלפיי.
נתן פרנקל: לא ייתכן שאם אני או קבלן אחר קיבלנו הקצאה של X עובדים, ויש מישהו שמחזיק יותר עובדים מהמספר שהוקצה לו או שברחו ממנו, בגלל זה יגידו לנו: "עד שכולכם כקולקטיב תוציאו מפה את יתרת העובדים, לא תקבלו עובדים".
נתן פרנקל: רבותיי, אינני רוצה לחיות במדינה שכך מתנהגת.
נתן פרנקל: אני רוצה לחיות במדינת חוק.
נתן פרנקל: את אומרת שיש החלטת ממשלה, אנא מכם תמלאו את כל החלטות הממשלה.
נתן פרנקל: תמלאו גם את החלטות הממשלה לגבי אכיפה, אינכם עושים את זה.
נתן פרנקל: אתם דואגים למלא רק את החלטות הממשלה לגבי המכסה.
נתן פרנקל: המכסה זה חלק מההחלטה, זו לא כל ההחלטה.
נתן פרנקל: זה פשוט לא הוגן.
ציפי שיינקמן: עם כל הכבוד לקבלנים, אני חייבת להגיד כמה דברים.
ציפי שיינקמן: את העניין של האכיפה אתה לא יכול להפנות רק למשרד העבודה והרווחה.
ציפי שיינקמן: גורמי האכיפה זה לא רק משרד העבודה; אם אתה מדבר על גירוש, אתה בעצמך אמרת שמשרד העבודה מגיע ונותן קנסות אבל הוא לא גירש את העובד.
ציפי שיינקמן: אתה צודק, כי משרד העבודה לא אחראי על הגירוש.
ציפי שיינקמן: יש גם משטרת ישראל ומשרד הפנים.
ציפי שיינקמן: אסור לנו להתעלם מכך שרוב הקבלנים מעסיקים את אותם ברחנים של שאר הקבלנים.
נתן פרנקל: זו האשמה מאוד גורפת.
ציפי שיינקמן: אני יכולה להוכיח ויש לי נתונים.
ציפי שיינקמן: נכון שיש גם ברחנים שברחו למסעדות ולתחומים אחרים, אבל בהחלט יש המון ברחנים שברחו מענף הבניין ומועסקים אצל קבלנים אחרים.
ציפי שיינקמן: אסור לנו להתעלם גם מזה.
ציפי שיינקמן: מעבר לזה, אני בדעה - וזו אולי דעה אישית - שבאמת לא צריך לפגוע באותם קבלנים שצריכים לקבל עוד עובדים מעבר למכסה, ואולי יש מקום לא להתחשב במכסה הכוללת לגביהם.
ציפי שיינקמן: אבל מצד שני, אני מצפה שהתאחדות הקבלנים תדאג לא רק לאותם מסכנים, צריך גם לראות איך מטפלים באלה - שהם בעצם הרוב - שצריכים להוריד עובדים מהמכסה שלהם ולשלוח אותם הביתה.
ציפי שיינקמן: אי אפשר להגיד: בואו נדאג לאלה שצריכים לקבל, אבל אלה שצריכים להפחית עובדים, בהם יטפלו גורמי האכיפה.
ציפי שיינקמן: אם כך, משרד העבודה או שאר הרשויות יטפלו גם בקבלנים המסכנים שצריכים לקבל עובדים.
ציפי שיינקמן: אם אתם בכל זאת מתערבים, צריך לראות איך לטפל בכל המכלול.
איוב קרא: נכון, זה דיון אחר.
איוב קרא: המנגנון שלך היום הוא כמו מנוע של חיפושית על סמיטריילר.
ציפי שיינקמן: בהמשך למה שאתה אמרת, עכשיו יש החלטה להגביר את כל הנושא של האכיפה.
ציפי שיינקמן: אסור לנו לשכוח שגם אם מדברים על גירוש - ולא משנה כרגע מי מבצע את זה - צריך מקומות כליאה וצריך עוד כוח אדם.
ציפי שיינקמן: היום באמת נערכים להגברת האכיפה, אם זה מתקני כליאה חלופיים ואם זה כוח אדם נוסף.
איוב קרא: לפי התזה שאת מציגה פה, אם יהיו הרבה ברחנים, את לא תקצי מעבר למכסה הגלובלית למרות ששירות התעסוקה נתן אישור.
איוב קרא: בסופו של דבר לא יהיה לחברה אף עובד, והתוצאה היא שחברה מצליחה תקרוס ולא תהיה פעילה.
איוב קרא: זה יגרום לכך שאנשים יברחו להשקיע בחוץ לארץ, וכל ההון בישראל יעבור לחוץ לארץ.
איוב קרא: לא צריך לפעול פה בשרירותיות אלא לחשוב כיצד אנחנו בכל זאת מאפשרים לחברות להמשיך לפעול, ומצד שני מטפלים בסוגייה שהיא באמת כואבת, שלדעתי אין עליה כרגע תשובה.
איוב קרא: יבוא רגע שיתפוצץ פה משהו רציני ואז אנשים יתעוררו, אחרת נמצא מיליון זרים בתחנה המרכזית בתל אביב שמבקשים זכויות שאנחנו לא יכולים היום לתאר אותן.
איוב קרא: זה מה שיקרה בסוף לפי הקצב הזה, אבל אנחנו גם לא יכולים להביא למצב שבגלל החלטת הממשלה חברות יתמוטטו וכולם ילכו לשירות התעסוקה לקבל הבטחת הכנסה וקצבאות.
איוב קרא: קודם כל החברות צריכות לקבל את המגיע להן, גורמי האכיפה צריכים לדאוג שיוצאו מפה הברחנים.
איוב קרא: את המעסיקים שמחזיקים ברחנים צריך להכניס לכלא.
יאיר ביטון: בסיוע של התאחדות הקבלנים.
איוב קרא: זה הכיוון שצריך להיות.
איוב קרא: אי אפשר להגיד לקבלן: "המדינה עברה את המכסה הכוללת, אתה לא מקבל יותר עובדים, תפסיק את פעילות הבנייה שלך ותהיה מובטל".
איוב קרא: זה בעצם מה שאת אומרת.
יאיר ביטון: אני מוכן לתת את עצמי כדוגמא.
שושנה שטראוס: אי אפשר לפתור את הבעיות הכלכליות וליצור בעיות דמוגרפיות.
איוב קרא: זו מלחמה אחרת שצריך ללכת עליה בכל הכוח, אבל זה מול מה שאנחנו אומרים.
ציפי שיינקמן: אולי תמקד את זה לאותם קבלנים שבאמת צריך להתחשב בהם.
ציפי שיינקמן: הרי קבלן שצריך להוציא 500 עובדים, אי אפשר לא להתחשב בזה שיש לו 500 עובדים ולאפשר עוד עובדים.
אפרים הניג: זה מובן מאליו.
אפרים הניג: בחברות שיש להן עודף עובדים, צריך לטפל.
איוב קרא: אני מדבר על קבלנים שמגיעים להם עובדים.
איוב קרא: אותם קבלנים שיש להם עודף, לא יקבלו הקצאות.
איוב קרא: הרצל גדז' הראה לי דוגמא של חברה שיש לה 400-500 עובדים שהיא צריכה להחזיר, ברור שהיא לא תקבל עוד עובדים.
איוב קרא: אני מדבר על אנשים שעל פי המכסה מגיע להם לקבל עובדים ושירות התעסוקה אישר זאת.
איוב קרא: אין סיבה לעצור את זה בגלל שקבלן אחר הוא עבריין או מחזיק יותר עובדים.
איוב קרא: אני חושב שכל אחד שעיניו בראשו מבין זאת.
הרצל גדז': רק כדי לחדד את מה שאתה אומר - אני חושב שהכיוון שאנחנו צריכים להמשיך בו, זה ליצור את ה-30,000 עובדים אצל מעסיקים לפי הקצאות שירות התעסוקה, להציג רשימה מה יש אצל קבלנים שמחזיקים יותר עובדים מהמכסה או מעסיקים עובדים בלתי חוקיים, ואז צריכה להיות אכיפה כלפי בלתי חוקיים ולא עיכוב של קבלנים שצריכים לקבל עובדים.
יאיר ביטון: קבלנים שיש להם עודף וזקוקים לעוד עובדים, צריכים להגיש ערר.
יאיר ביטון: זה תהליך שלוקח זמן.
יאיר ביטון: בינתיים צריך להקצות עובדים גם לאלה שיש להם עודף וגם לאלה שיש להם חוסר.
איוב קרא: אני מגיע לזה.
איוב קרא: קבלנים שהיתה להם הקצאה גדולה של עובדים ושירות התעסוקה הפחית להם את ההקצאה, יזדכו מיידית.
הרצל גדז': זה מופיע להם בנוהל.
הרצל גדז': יש להם שתי אפשרויות - או להחזיר את העובדים לחו"ל, או להציע להעביר את העובדים לחברה אחרת וזה יעלה להם פחות כסף.
יאיר ביטון: רובם מגישים ערר.
איוב קרא: הקבלנים הללו יפעלו על פי הנהלים שנקבעו במשרד הפנים ועל-ידי שירות התעסוקה, וזאת בתום קבלת תוצאת הערר, אם הגישו ערר על ההחלטה.
אהרון ברזאני: ואם התקבל הערר על-ידי שירות התעסוקה.
אהרון ברזאני: חשוב להדגיש את זה כי יש כאלה שמגישים סתם, ואנחנו בוחנים את העררים.
איוב קרא: אני מוסיף: וזאת בתום הערר ואם התקבל הערר על-ידי שירות התעסוקה.
איוב קרא: לגבי אילת, אני קורא לשירות התעסוקה להחיל את ההחלטה לגבי עובדים ירדנים מההקצאה של השנה הבאה ולא מיידית, כי יש להתארגן בצורה יותר נכונה כדי לא להביא למצב שאנשים יעברו על החוק.
איוב קרא: אני קורא לאותם קבלנים להתארגן כדי שבשנה הבאה באילת כל הקצאת העובדים תהיה מירדן.
נתן פרנקל: אני מציע לכתוב שגם נבקש מהממשלה שתארגן שממשלת ירדן בשיתוף עם ממשלת ישראל יכינו את כמות הפועלים המיומנים שדרושים לבנייה.
נתן פרנקל: לא רק אנחנו צריכים להתארגן, גם הממשלות צריכות להתארגן להכין את מצבור הפועלים.
איוב קרא: בשביל זה נתתי זמן.
איוב קרא: אני חושב שממשלת ישראל וממשלת ירדן צריכות תקופת זמן להכין את עצמן לאופציה הזו.
איוב קרא: אני קורא לקבלני הבניין לנצל את אופציית הקצאת העובדים הפלסטינים מעזה, שבאופן כללי עלתה ל-8,000 פועלים.
ברוך פרסקי: זה לא מדוייק.
ברוך פרסקי: בסופו של דבר זה 7,000 שמתוכם 3,000 לבניין ו-4,000 לחקלאות.
אהרון ברזאני: בגלל שלא היה מימוש של העובדים לחקלאות, זה עבר לבניין.
איוב קרא: ובכן, התוספת של עובדים פלסטינים היא 3,000 לבניין ו-4,000 לחקלאות.
איוב קרא: עובדים אלה הם לא על חשבון מכסות העובדים הזרים שנקבעו על-ידי שירות התעסוקה.
איוב קרא: לידיעת הגורמים הנוכחים - אנחנו נערוך בימים הקרובים סיור במעבר הגבול בית שאן, כדי לבדוק אפשרות הקצאת עובדים יומיים מירדן לאזור הצפון.
איוב קרא: אני מזמין את כולכם להשתתף בסיור, וגם זאת לא על חשבון מכסת העובדים הזרים שנקבעה על-ידי הממשלה.
איוב קרא: תודה רבה לכולכם.
איוב קרא: אנחנו החלטנו לקיים ישיבה דחופה, ביוזמתו של מר יורי שטרן, בנושא הפיגוע בתל אביב, ויש הצעה לסדר של מר אופיר פינס ונפתח בה.
אופיר פינס-פז: ההצעה לסדר שלי לא הולכת לשנות את העולם, אבל קראתי היום בעיתונות שראש הממשלה הודיע שהוא רוצה לקחת על עצמו את הנושא של הטיפול בעובדים הזרים.
אופיר פינס-פז: אני מוכרח לומר שאני קצת התקוממתי על ההתבטאות הזו, משום שהיא הזכירה לי מיד שראש הממשלה לקח על עצמו את העניין הזה עוד פעם במהלך הקדנציה - אחרי שהוא פיטר את שרי ש"ס, הוא לקח את הסמכויות של שר העבודה והרווחה, ומיד הגדיל את מספר העובדים הזרים בכמה אלפים.
אופיר פינס-פז: זאת אומרת, כל פעם שראש הממשלה נגע בנושא העובדים הזרים, רק נהיו לנו יותר עובדים זרים בארץ - זו התוצאה, אני יודע שהוא אמר שהוא יגרש, אני שמעתי את כל הסיפורים האלה.
אופיר פינס-פז: בינתיים, איפה שהוא התערב, הוא התערב לרעה.
אופיר פינס-פז: לכן אני מציע לא להתלהב, ואני מציע קודם כל להזכיר לראש הממשלה את המדיניות שלו עצמו.
אופיר פינס-פז: אני לא חושב שצריך להגדיל מכסות של עובדים זרים.
אופיר פינס-פז: יש הרבה מאד עובדים זרים לא חוקיים בארץ, וכאלה שהם כן חוקיים ולא מנוצלים ניצול אופטימלי מבחינת הכלכלה הישראלית, אז אפשר להעביר עובדים זרים - הוועדה גם לא פעם טיפלה בדברים האלה.
אופיר פינס-פז: במקום להביא 5,000 עובדים זרים לבניין או לחקלאות, קחו 5,000 עובדים זרים שנמצאים בארץ - זה לא שאין - שימו אותם בבניין, שימו אותם בחקלאות, תנו להם לעבוד, הם ישמחו לעבוד.
אופיר פינס-פז: לכן יד אחת מוסיפה עובדים זרים ויש שניה מגרשת עובדים זרים, ושתיהם ידיים של אותה ממשלה.
אופיר פינס-פז: לכן אדוני היושב ראש, יכול להיות שאתה, אם תחשוב שאני צודק בעיקרון, תפנה מכתב לראש הממשלה בעניין הזה, אולי אפילו תזמין אותו פעם לוועדה, או שהוועדה תגיע אליו, כי זה באמת בעיני נושא אסטרטגי ממדרגה ראשונה.
אופיר פינס-פז: אם ראש הממשלה מוכן לקחת אחריות למדיניות של הממשלה, אדרבא, אז בוא נשב איתו - אם הוא הכתובת, בוא, שהוועדה תשב עם ראש הממשלה, תראה לאן הוא רוצה להוביל את העניין, נשמיע לו גם את דעתנו בנושא הזה, יכול להיות שבאמת משהו חיובי יצא מזה.
אופיר פינס-פז: אני אומר את זה בזהירות, כי עד עכשיו זה נראה יותר כדיבורים והצהרות - במעשה יש יותר עובדים זרים חוקיים ויש יותר עובדים זרים לא חוקיים - זו התוצאה נכון לרגע זה.
איוב קרא: אני מקבל את הגישה שצריכים ללחום מבחינתך בתופעה הזאת מבפנים, אבל כמו שאתה יודע, יש בעיה, יש בעיה קשה להוציא אנשים שעובדים - וזה הוכח - בכל מיני חברות שמעסיקות עובדים זרים ולהעביר אותם לחברות או לתאגידים שזכאים להקצאה.
איוב קרא: אז המצב הוא לא כל כך קל, ואנשים שיושבים פה בטח מעידים על כך.
איוב קרא: לא קל להוציא אנשים לא חוקיים, לא חשוב מאיפה, ולהעביר אותם למקומות שבאמת קיבלו הקצאה חוקית.
איוב קרא: לכן כל הסוגייה הזו - אני העליתי אותה לפני ראש הממשלה, והוא לקח אותה יותר קרוב בגלל דבר אחד, שפשוט במדינת ישראל היום אין מנגנון שיכול להביא למצב טוב בחשיבה של כל הקונספציה הזו של הזרים - פשוט יש בעיה.
איוב קרא: לכן ראש הממשלה לדעתי צריך להיכנס לעובי הקורה, אמרנו אלף פעמים שזה לא בעיה ללכת על הנייר ולהוריד את העובדים הזרים, ובדלת האחורית בעצם פרוצים כל גבולות המדינה, נכנסים מכל מקום כמעט, ומפלס הלא חוקיים עולה.
איוב קרא: אז לא עשינו בזה שום דבר.
איוב קרא: אז אתה יכול יום ולילה להגיד: אנחנו מורידים את העובדים הזרים, אנחנו לא רוצים עובדים זרים, אבל בדלת האחורית נכנסים לפה עובדים לא חוקיים ולא רוצים לעבוד.
איוב קרא: יש פה קונספציה שצריך להסתכל עליה מהנקודה כיצד מקבלים את הקצבאות בביטוח הלאומי, שאנשים התרגלו לא לעבוד, וזה דבר מאד מסוכן לעתיד המדינה, לדעתי, ויש את הנושא שאין מנגנון גדול שיכול לפעול ולמגר את התופעה הזאת - לא משטרת ישראל מוכנה לזה, לא משרד העבודה יכול במנגנון שיש לו לעמוד בזה.
איוב קרא: שלטונות האכיפה נמצאים פה והם יודעים בדיוק - עם 40-50 איש אי אפשר להוציא מפה 300-400,000 אנשים שעובדים בצורה לא חוקית.
איוב קרא: אני מקבל את הגישה שלך שאנחנו ניזום פגישה, ועדת העובדים הזרים עם ראש הממשלה ונביא רעיונות - נשמע אותו ונביא רעיונות.