GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכאל איתן: זה אומר שמעסיק שלא מרוויח, שהוא מפסיד, הוא בעצם כבר  לא מעסיק?
מיכאל איתן: הדבר השני, אותו עובד בעצם כן מייצר הכנסה בזה שהוא  מונע הוצאה.
מיכאל איתן: הוא מונע הוצאה יותר גדולה, בגלל זה שהמשפחה היתה צריכה להוציא אילולא היה הפטנט הזה, כי צריך לתת שירות סיעודי.
איוב קרא: על פי החוק, יכולים לנכות אש"ל ולינה משכר המינימום?
איוב קרא: לפי מה שאני יודע, משכר מינימום אסור לנכות אש"ל ולינה.
מיכאל איתן: בחוק כתוב: "לא יובא בחשבון תוספת משפחה, תוספת ותק, תוספת של עבודה וכו' והחזר הוצאות, לרבות הוצאות כלכלה, אש"ל ונסיעות שמשלם המעביד:
עדי לקסר: יש בעיה עם הפרשנות של הסעיף הזה.
עדי לקסר: יש כאלה שטוענים שאם העובד שלך נסע לירושלים אתה לא יכול לנכות לו את זה, אבל אם העובד גר בתוך הבית אתה כן יכול לנכות את זה.
עדי לקסר: יש כאלה שאומרים כך ויש כאלה שאומרים כך.
מיכאל איתן: לכן משרד העבודה רוצה לתקן את זה.
מיכאל איתן: זה כתוב במובן שאלה הוצאות שהוציא המעביד,  החזר הוצאות ששילם המעביד, בעוד שפה אלה לא הוצאות ששילם המעביד אלא שהוא חוסך לעובד.
מיכאל איתן: כאשר אני מלין  את העובד אצלי בבית, אני חוסך  הוצאות מהעובד.
מיכאל איתן: יש פה ספק.
מיכאל איתן: לכן אמרתי שאנחנו מתכוונים לתקן את זה בחוק.
מיכאל איתן: יש הצעת חוק שכבר עברה בקריאה טרומית שאנחנו רוצים לנצל אותה בשביל לתקן את הדבר הזה.
מיכאל איתן: אנחנו נכמת את האש"ל והנסיעות, ואז זה יהיה חלק מהשכר.
מיכאל איתן: כשזה יגובש, נעביר הצעת חוק שתתקן את זה.
עדי לקסר: עמותת "קו לעובד" אנחנו עומדים מאחורי חלק מהתביעות שעליהן יצא הקצף.
עדי לקסר: לי נשמע מאוד משונה שמעסיק בא ואומר "לא ידעתי".
עדי לקסר: האדונים האלה הגיעו עד ועדת הכנסת, על מנת להציג את בעייתם, הם בפירוש יכלו לקחת עורך דין ולבדוק לפני שהתחילו להעסיק את העובדת.
איוב קרא: אנחנו לא דנים פה במקרה ספציפי.
איוב קרא: הם לא פנו אלינו, אנחנו לא מכירים אותם, אנחנו הזמנו אותם.
עדי לקסר: אני  לא מדבר עליהם אישית.
עדי לקסר: בכל אופן, מעסיק לא יכול לבוא ולהגיד: "לא ידעתי".
עדי לקסר: נוח לו לקבל שאמרו לו לשלם 500 דולר, נוח לו לא ללכת לבדוק את זה, ואחרי כן להגיד שהוא לא ידע.
עדי לקסר: אני רוצה להסביר את התביעות שאנחנו מגישים ואת דרך החישוב שלנו.
עדי לקסר: אנחנו יוצאים מתוך נקודת הנחה שלא יכול להיות שבחור או שמטפל בזקן חולה אלצהיימר, שברור לחלוטין שהוא לא יכול להיות לבד, יקבל 500 דולר  לחודש.
עדי לקסר: אנחנו אומרים שהעובד ישן שמונה שעות בלילה, לא חשוב אם זה נכון או לא, על זה אנחנו לא מבקשים כסף.
עדי לקסר: שעתיים ביום יש לו הפסקה.
עדי לקסר: נשארו 14 שעות עבודה.
עדי לקסר: 14 שעות עבודה אם מחשבים את זה כולל שעות נוספות, זה יוצא בסביבות 7,000 שקל לחודש.
עדי לקסר: דבר מאוד חשוב  שחשוב לציין - באופן גורף כל  העובדים הזרים מקבלים יום מנוחה  שבועי של  24 שעות בלבד, כאשר החוק אומר  שמגיע 36 שעות.
עדי לקסר: למה?
עדי לקסר: ככה "אמרו לי".
עדי לקסר: מה-7,000 שקל האלה, אנחנו מורידים את כל ההוצאות שיש למעסיק עבור העובד.
עדי לקסר: ההערכה שלנו היא בסביבות  1,500 שקל, והלכנו לקולה.
עדי לקסר: עדיין נשארת משכורת של כ-5,000 שקל שעובד כזה צריך לקבל, וזה רחוק מאוד מה-500 דולר וגם מה-700  דולר.
עדי לקסר: לא יכול להיות שיעסיקו עובד 24 שעות עבור 2,400 שקל.
מתי הכהן: אני מדבר כאיש משרד החוץ, אבל הפעם אני בכובע של אזרח.
מתי הכהן: אני חושב שהפעם אני רואה  את הענין בצורה אובייקטיבית ולא בצורה של עובד מדינה.
מתי הכהן: נראה לי שיש כאן הטעיה מכוונת ושהדברים לא נעשים בתום לב, כי אם אותה  פיליפינית היתה באה ואומרת "אני רוצה לדעת בדיוק מה הזכויות שלי", יכול להיות שהמשפחה היתה רואה שהיא לא תוכל לעמוד בזה, אז היא לא  היתה  מעסיקה אותה.
מתי הכהן: דב כהן אמר פה: "לו הייתי יודע שאני אכנס להוצאות כאלה,  הייתי חושב יותר, לא בטוח שהייתי מעסיק אותה".
מתי הכהן: מה עשתה אותה פיליפינית?
מתי הכהן: היא קודם כל עבדה, התבססה, הכירה, סיימה, אמרה תודה והגישה תביעה.
מתי הכהן: היא או חברת כוח האדם היתה צריכה לומר מהחודש הראשון מה התנאים שלה.
מתי הכהן: אין ספק שפה חברת כוח האדם הטעתה את המעסיקים.
סימה הרמתי: גם ישראלי מגיש תביעה רק אחרי שהוא עוזב את העבודה.
מתי הכהן: הם קיבלו את העובדת באמצעות חברת כוח אדם וחברת כוח האדם הטעתה אותם.
מתי הכהן: היא  היתה צריכה להגיד להם: "רבותי, שכרה של העובדת הזאת עם כל השעות  שלה וכו' מגיע ל-1,500 דולר.
מתי הכהן: אתם מעוניינים?"
מתי הכהן: . אבל לא אמרו את זה.
מתי הכהן: אמרו שאם היא חדשה, משלמים לה 500 דולר, אם היא ותיקה יותר, משלמים לה 700 דולר.
מתי הכהן: לא אמרו את כל הדברים מסביב, לכן זו הטעייה מכוונת וזה לא נעשה בתום לב.
מתי הכהן: כולנו יודעים איך חברות כוח האדם עובדות שלא בתום לב.
שמואל ערמון: שלום.
שמואל ערמון: אני שמואל ערמון מעמותת אחיעוז, חברות כוח אדם.
שמואל ערמון: אני לא יודע למה לא מייחסים לנו תום לב, ועוד באופן גורף.
שמואל ערמון: כמו שהם לא ידעו, אנחנו לא ידענו על השעות הנוספות שצריך לשלם.
מיכאל איתן: אבל אתם מתמחים ביחסי עבודה, אתם מתמחים בתיווך עבודה.
שמואל ערמון: אני דיברתי עם שופטים בתל  אביב, לא בחיפה, יש לי קשר איתם.
שמואל ערמון: ביקשתי  לא חוות דעת של שופט אחד, ביקשתי  שיתייעצו כמה שופטים ביחד.
שמואל ערמון: הם אמרו לי שהם ישפטו  כנגד העובד.
שמואל ערמון: הם טוענים שאי אפשר לכמת כשהיא יושבת מול הטלוויזיה, אם באותו רגע היתה בכוננות או לא היתה  בכוננות.
שמואל ערמון: גם ציטטו לי איזשהו סעיף שבמקומות שאי אפשר לכמת, הם לא יכולים לשפוט לטובת העובד.
שמואל ערמון: מה גם שפה מדברים כאילו העובד עובד שמונה שעות, מנסיוני האישי אין להם שמונה שעות עבודה.
סימה הרמתי: הוא נמצא לרשותך שמונה שעות, הוא לא יכול לקום וללכת הביתה, לטייל ברחוב.
שמואל ערמון: העבודה שלה ממש היא בסביבות שש שעות ביום.
שמואל ערמון: לאמא שלי היתה עובדת וחישבנו כמה באמת עולה אוכל שלה.
שמואל ערמון: זה עולה הרבה פחות ממה שרוצים לקבוע בחוק.
שמואל ערמון: כך שהפסיקה הזאת היא גם חומר נפץ.
שמואל ערמון: במידה שהשופט יחליט שהם צריכים לשלם, כל העובדים הזרים במדינה יקומו - אולי זה טוב למדינה - ויתבעו את המעסיקים שלהם ואת המעסיקים הקודמים שלהם.
אסתר כהן: זה כבר בדרך.
שמואל ערמון: זה בדרך, זו פצצה.
שמואל ערמון: לי אישית קשה להאמין שיהיה שופט שייקח על עצמו אחריות לפסוק פסיקה כזאת.
שמואל ערמון: בעיקרו של דבר, יש מקום לבדוק איפה בין האמנות אפשר למצוא חוק שיתאים לעובדים הזרים, שיקפיא להם את המשכורת שהם לא יקבלו אותה דולרית כי המעסיק לא מקבל פנסיה דולרית.
שמואל ערמון: אני מקבל כל יום טלפונים ממעסיקים ששואלים אם לא מקפיאים את הדולר, אם הם חייבים לשלם לפי הדולר שרץ למעלה כי אין להם יותר כסף.
שמואל ערמון: אומרים "עניי עמך קודמים", לי נראה שמדברים כל הזמן על העניים של הפיליפינים או של מדינות זרים ושוכחים את העניים של המדינה שלנו.
שמואל ערמון: צריך לחפש דרך לחקוק חוק מינימום הוגן אבל אחר.
שמואל ערמון: זה קשור לאמנות, אני לא יודע איפה אפשר, איפה אי אפשר.
שמואל ערמון: אשר לפיצויים - ב-1963 המציאו את הפיצויים כדי לאפשר לעובד להתבסס במקום עבודה אחר במקרה שפיטרו אותו ועד שהוא יסתגל למקום אחר.
שמואל ערמון: אנחנו לא מצפים מהעובד הזר שיתבסס במקום אחר, אנחנו מצפים ממנו שיעזוב את המדינה.
שמואל ערמון: ברציונליזציה של הפיצויים, אין מקום לתת פיצויים לעובד זר.
שמואל ערמון: הבראה - אני לא יודע, אני לא חושב שבפיליפינים, ברומניה או במקום אחר מקבלים דמי הבראה.
שמואל ערמון: אולי הם מקבלים, אז יקבלו גם פה.
עדי לקסר: פה נתנו לה משכורת של חודש.
שמואל ערמון: צריך לתת להם משהו הוגן שירצו לבוא לפה.
שמואל ערמון: להגיד לכם משהו?
שמואל ערמון: הם יבואו גם במחיר של 150 דולר לחודש כי שם יש אבטלה ופה הם יכולים לעבוד.
עדי לקסר: זה מה שאתה רוצה?
שמואל ערמון: לא, בואו ניתן להם יותר.
שמואל ערמון: אבל לא כמו לעובד ישראלי כי הם עדיין לא זכאים לכל הזכויות, הם לא שייכים למדינה.
מיכאל איתן: אני לא רוצה ייעוץ משפטי חינם למשפחות, אבל אני לא מבין למה חברות כוח אדם מנערות את חוצנן מהתביעות האלה, מפני שעד לאותו חידוש שחידשנו החברות כן נתנו ייעוץ למשפחות.
מיכאל איתן: לכן המשפחות יכולות לומר שהן הסתמכו על מה שנאמר להן.
מיכאל איתן: לכן לא לגמרי ברור לי מדוע המשפחות לא שולחות הודעה צד ג' ומערבות גם את חברות כוח האדם.
שמואל ערמון: גם השופטים עוד לא יודעים את זה.
מיכאל איתן: באשר לפרוצדורה - אני לא שמעתי מימיי שיש פרוצדורה לבקש פרה-רולינג של שופטים בחדרי חדרים שייתנו לה פסיקה ונבואה של פסיקה.
מיכאל איתן: תאמין לי שהם לא יעשו את זה.
מיכאל איתן: אני לא יודע איפה שמעת את זה, אני מטיל ספק רב בכך ששופטים ישבו, דנו ונתנו לך את תוצאות הדיונים שלהם על פסיקה צפויה.
מיכאל איתן: משרד העבודה לא עושה את זה אפילו ביחס להנחיות שלו לנוכחים.
שמואל ערמון: השופט ממליץ במהלך הדיון להגיע לפשרה.
מיכאל איתן: זה משהו אחר.
מיכאל איתן: שופטים ממליצים בכל הדיונים, בכל התחומים, להגיע לפשרה.
מיכאל איתן: הערה אחרונה, אני ניסיתי להעביר מסר שהעניין של טיבן של השעות מעבר ליום העבודה הרגיל וגובה הגמול שמגיע בעד השעות האלה הוא לא דבר פשוט.
מיכאל איתן: יש שעות עודפות ויש שעות נוספות, שעות נוספות זה 125%.
מיכאל איתן: מעמדן של שעות כוננות הוא כנראה כמעמדן של שעות עבודה, שעות עודפות, אבל לא שעות נוספות.
מיכאל איתן: יש דברים ברורים בתווך - כוננות של 24 ביממה בלי לקבל גרוש, ברור שכל בית משפט יפסוק שזה לא בסדר.
מיכאל איתן: לעומת זאת, לגבי שמונה שעות - ברור שאפשר כנראה יותר.
מיכאל איתן: אבל זה שיש עמימות מסויימת לא אומר שאפשר לנצל את זה בלי שום גבול.
דוד רגב: משרד העבודה והרווחה מיתמם במקרה הזה.
דוד רגב: אני דיברתי עם סמנכ"ל משרד העבודה והרווחה אלי פז.
דוד רגב: בעקבות טענות שהעלו חברות כוח אדם "לא נאמר לנו ולא נמסר לנו", הוא בפירוש אמר שניתן להם מזכר בנושא.
דוד רגב: הם טוענים שלא.
דוד רגב: הוא אומר שיש פיקוח, ובפועל כמעט ואין פיקוח בנושא של משרד העבודה והרווחה שאמור לפקח מתוקף תפקידו.
מיכאל איתן: על סמך מה אתה אומר את זה?
מיכאל איתן: אתה עיתונאי.
מיכאל איתן: אני מקדיש שעות רבות בשבוע לדיונים לגבי חברות שבאות בטענות שסגרנו אותן.
דוד רגב: סמנכ"ל משרד העבודה והרווחה אומר את זה.
מיכאל איתן: הוא אומר שאין פיקוח על החברות?
דוד רגב: לא. הוא אומר שהפיקוח עדיין לא מספיק, וחברות כוח אדם טוענות שאין פיקוח והן לא קיבלו שום חוזר בנושא של שעות נוספות.
מיכאל איתן: אני צריך ללמד אותם את חוקי מדינת ישראל?
איוב קרא: הפרק הראשון תם.
איוב קרא: עכשיו אנחנו מברכים את נציגי השגרירות הפיליפינית שהגיעו לוועדה.
איוב קרא: אנחנו מבקשים את התייחסותם לטענות ולסוגיות שהועלו פה מההיבט שלהם.
איוב קרא: בדרך כלל מגיעות אליהם העובדות הללו ולא פעם תלונות על מה שקורה פה.
איוב קרא: הם מכירים את שני הצדדים, אז היינו רוצים לשמוע את כיוון החשיבה שלהם בסוגייה הזו, שהיא מרכזית היום ואולי צריך ללכת לתיקון חקיקה לגביה.
ג'פרי קורטזאר: (תרגום) ראשית, תודה רבה על זימון הישיבה, בעיקר לכבוד חבר הכנסת איוב קרא.
ג'פרי קורטזאר: שמענו על הבעיות ואנחנו רוצים להתייחס לנושא ולטפל בו במידת האפשר.
ג'פרי קורטזאר: אני מייצגת כאן את נספח לענייני עבודה ג'פרי קורטזאר.
מריצ'ו מאיורו: תודה רבה ובוקר טוב לכם.
מריצ'ו מאיורו: סוגיית העבודה היא סוגייה מעניינת מאוד ברחבי העולם כולו.
מריצ'ו מאיורו: יש הרבה צדדים מעוניינים בדבר - ממשלה, מעסיקים, עובדים, ארגונים בלתי ממשלתיים, אנשי עסקים.
מריצ'ו מאיורו: יש הרבה מאוד מוסדות ממשלתיים שמעורבים בדבר, כולל הזרוע השיפוטית.
מריצ'ו מאיורו: לדעתי הסוגייה היום היא אך ורק טיפה בים כי העסקה בדרך כלל כרוכה בשלושה שלבים עיקריים: יש השלב של קדם-העסקה, יש השלב של משך העסקה, ויש השלב שלאחר ההעסקה.
מריצ'ו מאיורו: אנחנו ניאלץ לפתח מנגנונים וחוקים כדי להתמודד עם כל שלושת השלבים האלה.
מריצ'ו מאיורו: דומני שהסוגייה שאיתה אנו מתמודדים משתייכת לשלב השלישי - השלב שלאחר ההעסקה.
מריצ'ו מאיורו: מסיבות כאלה ואחרות, שלב קדם-ההעסקה, שלב ההעסקה עצמו, לא היה נהיר לחלוטין לכל הצדדים הנוגעים בדבר.
מריצ'ו מאיורו: במקרה הספציפי הזה, אני חושב שקודם כל לא היה חוזה.
סימה הרמתי: היה חוזה.
מריצ'ו מאיורו: אפשר לראות את החוזה?
מריצ'ו מאיורו: אני בטוח שאין חוזה, כי אנחנו התחלנו את מערכת החוזים אך ורק ב-1 במאי אשתקד.
סימה הרמתי: זה לא נכון.
איוב קרא: אני מבקש, פה לא מדברים בלי רשות.
מריצ'ו מאיורו: אנחנו גילינו הלכה למעשה, אובייקטיבית, שכל החוזים שקדמו ל-1 במאי אשתקד היו מזוייפים - מצב מאוד מצער.
מריצ'ו מאיורו: במסגרת החוזים החדשים ניסינו לפתח הוראות חוק שתואמות הן את החוק הישראלי, הן את החוק הפיליפיני וניהלנו כל מיני התייעצויות סקטוריאליות.
מריצ'ו מאיורו: נפגשנו עם נציגים מן הגופים השונים- ההסתדרות, קו לעובד, משרד העבודה, שופטים, ועדות משרד חוץ, משרד פנים, עורכי דין, שופטים.
מריצ'ו מאיורו: על בסיס תוצאות כל ההתייעצויות האלה אנחנו ניסחנו חוזה שתורגם לעברית בהתאם לרוח החוק הישראלי.
מריצ'ו מאיורו: הוא מתייחס במלוא הכבוד לחוקי העבודה הסטנדרטיים בכל מה שקשור לשעות עבודה, תשלום לשעות חופש, שעות לילה, שעות נוספות וכל ההיבטים האלה.
מריצ'ו מאיורו: חוקי העבודה הפיליפיניים אינם מתייחסים לעובדי משק בית.
מריצ'ו מאיורו: כל אותם האנשים כמו מי שעוסק בניקיון משק בית, נהגים, גננים וכיוצא באלה נחשבים אנשים שמועסקים על-ידי המשפחה ובכלל אלה גם המטפלים הפיליפינים.
מריצ'ו מאיורו: על פי החוק הפיליפיני כל המטפלים אינם זכאים לתשלום של שעות נוספות, הדבר הזה מובהר להם חד-משמעית במסגרת סמינרים שאנחנו עורכים לעובדים לפני צאתם לשירות במדינות השונות בעולם, ומדובר כאן על 108 מדינות אליהן הם יוצאים לשירות סיעוד מסוג זה.
מריצ'ו מאיורו: אבל הסוגייה העומדת בפנינו בסופו של דבר היא עניין של בית המשפט בישראל, אשר יפסוק על פי החוק הישראלי ולא על פי החוק הפיליפיני.
מריצ'ו מאיורו: הנושא הזה כרגע מעורר דאגה רבה מאוד הן בפיליפינים והן בישראל, כי חלק מהמעסיקים אומרים שאם הגברת הזאת תצליח בתביעה שלה אז כל העובדים הזרים שמועסקים כמטפלים - ולא רק פיליפינים, אלא רומנים, בולגרים וכיו"ב - כולם יגישו תביעות, כולם יצליחו על סמך התקדים.
מריצ'ו מאיורו: הרבה מאוד מעסיקים נמצאים איתנו כרגע בקשר והם מאוד מודאגים נוכח המקרה הספציפי הזה, ורבים מהם מהססים לשכור שירותים של מטפלים גם אם הם זקוקים להם.
מריצ'ו מאיורו: אנחנו צופים מצב כזה שאם המעסיקים, בגלל פסיקת בית משפט לא ייאותו יותר לשכור או להעסיק עובדים זרים, הם יצטרכו להעסיק עובדים ישראלים.
מריצ'ו מאיורו: אבל בו-זמנית אומרים לי המעסיקים הישראלים שאינם רוצים להעסיק מטפלים ישראלים בגלל שתי סיבות.
מריצ'ו מאיורו: ראשית, יהיה קשה מאוד למצוא מטפל או מטפלת ישראלי/ת טובים מאוד באיכותם; שנית, זה יעלה פי שלושה לעומת עובד או עובדת זרה.
מריצ'ו מאיורו: ולכן לאחר כל המעבר הזה שבו המעסיקים יפסיקו להעסיק עובדים זרים, הם יחזרו שוב להעסיק עובדים זרים כי בסופו של דבר זה זול יותר.
מריצ'ו מאיורו: ובטווח הארוך אנחנו רואים שהמעסיקים הישראלים ימשיכו, כי הם יזדקקו לכך, להעסיק ולהעדיף עובדים זרים על פני העובדים הישראלים.
מריצ'ו מאיורו: לכן נראה לי שלכנסת תפקיד מאוד חשוב בכל מערך ההכנה שלה בהיבטים הנכונים בעיקר לטווח הארוך בהיבט הזה.
מריצ'ו מאיורו: אם כי איננו רוצים להתערב בענייניה הפנימיים של ממשלה אחרת, בטווח הארוך אנחנו חושבים שחוקים העוסקים בעניינים של עובדים זרים יעברו בדיקה מחודשת ויתוקנו בהתאם, לטובת כל הנוגעים בדבר.
מריצ'ו מאיורו: השגרירות הפיליפינית תהא נכונה לתת כל תמיכה אפשרית וכל מה שקשור בבדיקה או תיקון החוק, כדי לשפר את המערכת לטובת כל הצדדים הנוגעים בדבר.
מריצ'ו מאיורו: תודה רבה לך על הקשב.
איוב קרא: אני רוצה לסכם את הדיון בכמה דברים שחשוב להעלות אותם לסדר היום.
איוב קרא: יש פה סוגייה משפטית מאוד מעניינת מבחינת התעסוקה, שצריך לתת עליה את הדעת.
איוב קרא: לכן אנחנו קוראים למשרד העבודה והרווחה, גם נפנה אליהם, לתקן את החוק או לחזור לבדוק את החוק לגבי העסקת עובדים זרים, במיוחד בנושא העובדים הסיעודיים, כדי שלא יישארו לקונות כאלה שיפגעו במעסיקים.
איוב קרא: אנחנו ממליצים לכל המעסיקים עובדים זרים וסיעודיים, עד תיקון החוק, לשאוף להעסיק את העובדות שלהם דרך חברות כוח אדם או לחילופין לתבוע בחוזה התחייבות צד ג' מצד החברה למקרה של תביעה מצד עובד זר, על מנת שיהיה כיסוי לחוזה שמציעות החברות.
איוב קרא: אנחנו גם דורשים משלטונות האכיפה, במיוחד במשרד העבודה והרווחה, לפקח ביתר שאת על החברות ועל החוזים שחותמים או ממליצים לחתימה בפני המעסיקים.
איוב קרא: כי לדעתי, לפחות על פי מה שהעלה פה נציג השגרירות, יש להם חוזה מוסכם לגבי העסקה; היה רצוי מאוד שיחתמו על אותו חוזה ולא על חוזה שהוא לא על דעת השגרירות.
דב כהן: סלח לי, אני חייב להעיר לך משהו.
דב כהן: הנה החוזה החדש שלהם.
דב כהן: כתוב פה במפורש סעיף שעות נוספות, והוא מטעה.
דב כהן: תקרא אותו ותבין שמה שכתוב פה זה לא ברור.
איוב קרא: אני אומר שוב.
איוב קרא: החוזה הזה לא מחייב ולא שום חוזה אחר.
דב כהן: זה החוזה שהשגרירות המליצה עליו.
איוב קרא: בד בבד אני ממליץ לשגרירות לבדוק את החוזה, האם זה על דעתם או שהוא מזוייף.
דב כהן: הוא לא מזוייף, זה התיקון לחוזה.
איוב קרא: אז אני מבקש שבשגרירות יעשו בדיקה מחודשת, ואם יש צורך גם חוזה חדש, כדי שחלילה לא יהיו לנו מקרים דומים כמו המקרה שהועלה פה.
איוב קרא: החוק הישראלי לא מחייב שום דבר לגבי החוזה, זה מה שהם ממליצים.
איוב קרא: לכן אני המלצתי לשגרירות לבדוק מחדש את החוזה ולהתאים אותו לחוק הישראלי אחרי התייעצות עם כל הגורמים וכל הארגונים הוולונטריים כדי שלא יהיו תביעות.
איוב קרא: אני חושב שהסוגייה שנפלתם בה יכולה להשליך על כל העסקת עובדים סיעודיים בישראל, ואם חלילה היא תתקבל, נמצא את עצמנו במשבר קשה בכל נושא העסקת העובדים הזרים הסיעודיים.
איוב קרא: לכן אנחנו מבקשים ממשרד העבודה והרווחה לעשות רוויזיה בכל החקיקה של העסקת עובדים זרים לסיעוד.
איוב קרא: אנחנו מקדישים את הישיבה השבועית של הוועדה לנושא פנימי.
איוב קרא: בעקבות תלונות רבות שהגיעו אלינו על שבאתר הבנייה בכנסת מועסקים עובדים זרים, אנחנו מעוניינים לוודא שהעובדים הזרים הללו הם חוקיים.
איוב קרא: לפיכך החלטנו לקיים סיור באתר הבנייה.
איוב קרא: לאחר שהתברר לנו שאין כתובת שיכולה לתת מענה לסוגייה הזאת החלטנו לבטל את הסיור ולשמוע בוועדה פרטים מאיש הקשר של הכנסת, חבר הכנסת ויצמן שירי, על הסוגייה הזאת.
איוב קרא: אנחנו מבקשים לשמוע מה הוא יודע על הטיפול בזרים שעובדים באתר הבנייה, כמה זרים עובדים שם, האם הכל כשורה מבחינת הרשיונות שלהם.
איוב קרא: בעיקרון, אנחנו לא מחפשים פה איש.
איוב קרא: מכיוון שהיו תלונות אנחנו רוצים לבדוק מה התמונה לאמיתה.
ויצמן שירי: תלונות מצד מי?
איוב קרא: אני לא חייב להגיד כיושב-ראש ועדה מי הגיש תלונות.
איוב קרא: אני לא נכנס לתלונה.
איוב קרא: זכותנו כוועדה לבדוק כל תלונה.
ויצמן שירי: האם התלונות הן של חברי כנסת על כך שעובדים כאן פועלים זרים, או שהתלונות הן של העובדים?
ויצמן שירי: אם התלונה היא מצד העובדים, אז יש בעיה.
ויצמן שירי: הוועדה הזאת היא לא ועדה לניהול פרויקטים.
ויצמן שירי: תפקיד הוועדה לפקח שמעסיקים עובדים זרים במדינת ישראל על-פי חוק.
ויצמן שירי: מעבר לעניין הזה, לוועדה הזאת אין מנדט להחליט אם הפרויקט יתבצע עם 100 עובדים, עם 500 עובדים או עם 10 עובדים.
איוב קרא: יש תלונה.
ויצמן שירי: זה ועדה לא מאוד סודית.
ויצמן שירי: אם יש תלונה, צריך לשתף את האנשים.
ויצמן שירי: יש לנו אחת לשבועיים ישיבות של צוות היגוי, שאני עומד בראשו.
ויצמן שירי: הוטל עלינו לפקח ולנהל את הפרויקט.
ויצמן שירי: חברי הכנסת מקטרים שאין להם תנאי עבודה טובים ולכן ברצוננו לסיים את הבנייה מהר ככל האפשר.
איוב קרא: אנחנו ועדה לעובדים זרים.
איוב קרא: בתוך הבית יש עובדים זרים.
ויצמן שירי: באישור.
איוב קרא: אנחנו רוצים לעשות סיור באתר הבנייה ולראות שהם עובדים באישור, זה הכל.
איוב קרא: אם הכל בסדר, אז אין להם שום בעיה.
איוב קרא: זכותנו לבקש את זה, על אחת כמה וכמה כשמדובר בבית שלנו.
איוב קרא: אני לא אחכה לוועדת היגוי או לאף אחד אחר.
איוב קרא: כיושב-ראש הוועדה לבחינת בעיית העובדים הזרים אני רוצה לראות שהכל בסדר ואז ארד מזה.
איוב קרא: אנחנו לא מתכוונים לספור את מספר העובדים.
איוב קרא: אנחנו רוצים לראות שמי שעובד בבניין הכנסת עובד כחוק.
ויצמן שירי: אם ידוע לחבר כנסת על דבר עבירה, על-פי חוק חבר הכנסת לא צריך לתקוף את הבעיה באמצעות היכולת האישית שלו או באמצעות המנדט שיש לו.
ויצמן שירי: יש גופים במדינת ישראל - וזה בדוק משפטית - שזה תפקידם.
ויצמן שירי: אתה רשאי לקבל דיווח מלא על העניין הזה, זה זכותך, וחובתו של אותו מעסיק למסור לך את הדיווח המלא.
ויצמן שירי: החברה עובדת פה על-פי הסכם.
ויצמן שירי: אם הם יעבדו בניגוד להסכם, הם יעברו עבירה ותפקידו של אגף האכיפה במשרד העבודה והרווחה לפקח.
ויצמן שירי: אני לא צריך להגיד לך, אתה בוודאי יודע מה המשמעות של העסקת עובדים בלי אישור.
ויצמן שירי: בודקים כל עובד ועובד כדי לוודא, כי בכל זאת פה מדובר על הכנסת.
ויצמן שירי: העובדים מגודרים למעשה ואתה לא נתקל בהם.
ויצמן שירי: לאורך כל הדרך יש הפרדה טוטלית ופיקוח מלא שהם לא יוכלו להסתובב.
ויצמן שירי: הדבר העיקרי הוא שעל-פי חוק כולם צריכים להעסיק עובדים ברישיון, עם כל מה שמשתמע מכך.
ויצמן שירי: זה לא משנה אם הם עובדים בכנסת או עובדים בצד השני של הכביש - יש רשויות אכיפה.
ויצמן שירי: ועדה של הכנסת, תהיה מי שתהיה, רשאית לזמן את רשויות האכיפה לדיון, לבקש מידע ולהתלוות אליהם.
ויצמן שירי: זה כמו שכאשר אתה רואה עבירת תנועה בכביש ירושלים-תל-אביב אתה לא עוצר את הנהג אלא זכותך לדווח.
ויצמן שירי: אפילו אם צריך, אתה לא יכול לעכב את הנהג.
ויצמן שירי: אין לנו מנדט לבקש מהעובדים אישור עבודה בישראל, זה בדוק משפטית עם היועצים המשפטיים.
ויצמן שירי: על מנת שלא נבוא לברך וייצא כאילו אנחנו חותרים בניגוד לסמכויותינו, אתה רשאי לזמן את אגף האכיפה במשרד העבודה והרווחה, לדרוש מהם להגיע, לבקש מה לבדוק ולהתלוות אליהם.
ויצמן שירי: הם יעשו את מה שהם צריכים לעשות.
ויצמן שירי: היות ואני קצת מכיר את התחום אני מבקש לומר שהעניין הזה של העסקת עובדים זרים הוא בעייתי.
ויצמן שירי: לצערי ישראלים, למרות המיתון הקשה, למרות האבטלה קשה מאוד לא רוצים לעבוד בבנייה, על אף שהשכר שמשלמים שם הוא לא בדיוק שכר מינימום.
ויצמן שירי: דרך אגב, גם חלק גדול מהעובדים הזרים, אחרי כל-כך הרבה שנים במדינת ישראל, כבר מדבר עברית והם יודעים מה הם רוצים, מה הם שווים וכמה המצוקה היא אמיתית.
ויצמן שירי: הם מנצלים את העניין הזה עד הסוף.
ויצמן שירי: כלומר אתה לא מקבל איזה דיבידנד כשאתה לא מעסיק ישראלים.
ויצמן שירי: בדקתי לא פעם האם אפשר להעסיק ישראלים בענף וביקשתי לנסות.
ויצמן שירי: בכל זאת בירושלים יש אזרחים ערבים עם תעודת זהות ישראלית.
ויצמן שירי: אנשי הענף אמרו: אנחנו מוכנים, אדרבה, שיבואו מחר בבוקר 30-50 אנשים ואנחנו נעסיק אותם.
ויצמן שירי: הם יעברו בידוק בטחוני, יעברו את כל הבדיקות הנדרשות ואם יאשרו אותם, הם יעבדו אצלנו.
ויצמן שירי: אנחנו "מתים" לעובדים.
ויצמן שירי: החברה עובדת בכנסת ועבורם בכל יום שהם לא מוסרים את הנכס הם מפסידים כסף.
ויצמן שירי: ככל שהם ימסרו את הנכס מוקדם יותר, הם ירוויחו יותר.
ויצמן שירי: הם מממנים הכל על חשבונם, זה ההסכם.
ויצמן שירי: הכנסת לא משלמת אגורה שחוקה על ההקמה.
ויצמן שירי: הם יקבלו תשלום רק בסיום הפרויקט, ולכן כדאי להם לסיים מוקדם ככל האפשר.
ויצמן שירי: על מנת שלא ניראה כמי שמטרידים אותם רק בגלל שהם כל-כך קרובים אלינו, חבל לעכב אותם.
ויצמן שירי: הרי בסופו של דבר חלק גדול מחברי הכנסת, ובצדק, טוענים שאין להם תנאי עבודה כמו שצריך שיהיו לנבחרי העם.
ויצמן שירי: צריך לעמוד על כך שהכל יקוים על-פי ההסכם.
ויצמן שירי: בהסכם הכל מפורט בצורה ברורה.
ויצמן שירי: כלומר, הם לא יכולים פתאום להחליט להביא מישהו בלי שפה יידעו עליו, זה לא עובדים שבמקרה מגיעים לכאן.
ויצמן שירי: אם יש תלונות כמו שאתה אומר - על אף שאתה לא רוצה להגיד מי הגיש את התלונה - לגבי העסקת העובדים ושואלים אם הם באישור או שאינם באישור, אני מציע שלא תחכו למחר אלא כבר היום תזמינו את אגף האכיפה.
ויצמן שירי: אני אישית לא מעלה בדעתי שהם יפעלו בניגוד לחוק.
ויצמן שירי: בכל זאת מדובר בכנסת, בבית המחוקקים, וזה עובר הרבה מאוד פילטרים.
ויצמן שירי: הם לא יקחו איזה מישהו שיגיד שהוא רוצה לעבוד בבנייה וישחיל איזה רימון דרך הגדר.
ויצמן שירי: לכן אני אומר, צריך מצד אחד לתת להם לעבוד.
ויצמן שירי: מצד שני, לדאוג שהכל ייעשה כפי שצריך, ואמרתי לך מה הדרך מבחינה משפטית.
ויצמן שירי: לנו כוועדה אסור להיות המפקחים, זה לא התפקיד של חברי הכנסת.
ויצמן שירי: התפקיד שלנו, החובה שלנו והזכות שלנו הם להתריע כאשר אנחנו רואים משהו לא בסדר ולטפל בזה דרך הצינורות שאמורים לטפל.
ויצמן שירי: כאשר יש בעיה עם אלמוני פלוני במשרד הפנים, אז אתה לא הולך למשרד הפנים ומטפל בעצמך בבעיה אלא אתה מזמן לוועדה את האנשים האחראיים על העניין ולפי תשובותיהם אתה מקבל החלטות בוועדה.
איוב קרא: חבר הכנסת שירי, האם אתה מצהיר פה כאחראי על הפרויקט שכל העובדים באתר הזה הם חוקיים?
ויצמן שירי: אני לא יכול להצהיר כי אני לא המעסיק שלהם.
ויצמן שירי: אני יכול להגיד לך שעל-פי ההסכם, בצורה ברורה שאינה משתמעת לשתי פנים המעסיק, כמו כל מעסיק אחר, אין זה משנה אם מדובר על הכנסת או על בית-מלון, מחויב לבדוק.
משה רז: השאלה היא האם הוא בדק.
ויצמן שירי: כפי שאמרתי, התפקיד שלי הוא לא לבדוק.
ויצמן שירי: התפקיד של חבר כנסת כשהוא שומע שיש בעיה או שיש חשד הוא לזמן את הגורם המפקח.
ויצמן שירי: זה תפקידו של אגף האכיפה במשרד העבודה והרווחה, משלמים להם בשביל לפקח, זאת עבודתם.
ויצמן שירי: אם חבר כנסת חושב שמשהו לא פועל כשורה, אני מציע לו לא לחכות למחר אלא לזמן מייד את אגף האכיפה.
ויצמן שירי: אני מאמין שאם כיושב-ראש הוועדה תזמן אותם, הם יגיעו לכאן בתוך דקות.
אלכסנדר צינקר: מדוע אנחנו לא יכולים ללכת לאתר הבנייה ולדבר עם העובדים?
אלכסנדר צינקר: אנחנו הרי עורכים סיורים בכל מיני מקומות.
ויצמן שירי: אתה יכול לדבר עם העובדים על מה שאתה רוצה, זה לא אסור, אבל אתה לא יכול לפקח עליהם.
ויצמן שירי: מותר לך לדבר עם כל אחד אבל השיחה עם העובדים לא תיתן שום דבר.
ויצמן שירי: העובדים האלה באו לעבוד, הם לא באו לדבר.
ויצמן שירי: המעסיק שלהם מעוניין באופן טבעי שהם יעבדו בלי הפסקה, כי הוא משלם להם כדי שיעבדו בלי הפסקה, בשביל לגמור את זה מהר ככל האפשר.
ויצמן שירי: זה גם אינטרס שלנו.
איוב קרא: איזה הפסקה?
איוב קרא: אם אני בא ועומד במשך שתי דקות על-יד עובד, זה יפריע לעבודתו?
אלכסנדר צינקר: נהיה מוכנים לשלם להם 50 שקל עבור כמה דקות מזמנם.
ויצמן שירי: עזוב את זה, זה לא רציני.
ויצמן שירי: בואו נהיה רציניים יותר.
ויצמן שירי: זאת ועדה של הכנסת.
ויצמן שירי: זאת לא ועדה בלשכת התעסוקה שבה עושים חיקור דין אם הוא עבד או לא עבד, אם הוא קיבל דמי אבטלה או לא קיבל דמי אבטלה.
ויצמן שירי: בואו נהיה רציניים.
ויצמן שירי: מה שצריך כרגע לעשות הוא דבר פשוט.
ויצמן שירי: אתה שואל אותי אם אני אצהיר על כך שכולם עובדים באישור.
ויצמן שירי: האם אני יכול להצהיר?
ויצמן שירי: אני גם לא יודע אם השכנה שגרה ממולי מעסיקה עובדת ללא רישיון בניקיון.
ויצמן שירי: אני יכול להגיד לך מה כתוב בהסדר.
משה רז: אתה לא אחראי על השכנה שלך, אבל פה אתה אחראי.
ויצמן שירי: החברה יודעת בדיוק מה המשמעות של העסקת אנשים בלי רשיונות מתאימים.
ויצמן שירי: אני רוצה להגיד לך יותר מזה.
ויצמן שירי: אנחנו יכולים לתרום בעניין הזה.
ויצמן שירי: מה שקורה עם העובדים  הזרים הוא העסק הכי מושחת שיש במדינת ישראל.
ויצמן שירי: לא כל גוף שבאמת מגיע לו אכן מקבל את מה שמגיע על-פי הקריטריונים שקבע משרד העבודה והרווחה.
ויצמן שירי: פעמים רבות מקבלים מספר עובדים לא על-פי מפתח.
ויצמן שירי: בודקים מה גודל החדר, תוך כמה זמן צריך לגמור את בניית החדר הזה, לפי זה פורסים פר מטר, על 1,000 מטר אומרים 5-6 עובדים ואז נותנים היתר ומחלקים את זה לתקופה מסוימת.
ויצמן שירי: על-פי החוזה תוך 3.5-4 שנים הם צריכים לגמור את הבנייה בכנסת אבל הם רוצים ויכולים לגמור תוך שנתיים, שנתיים ורבע.
ויצמן שירי: הם מבקשים שנעזור להם.
ויצמן שירי: הם לא רוצים שום דבר, לא רוצים פרוטקציה, יש להם הסכם עם הכנסת והסכם עם מדינת ישראל.