GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הרצל גדז': צריך לזכור שבעל מעמד א5- כבר יש לו זכות הצבעה לרשות המקומית, תושב קבע - אותו דבר.
הרצל גדז': רק מי שמקבל אזרחות יכול להצביע לכנסת.
אלי כהן: זה ברור, אבל האם יש כאלה שקיבלו אזרחות?
איוב קרא: הוא הודיע בפתח הישיבה שמאז הסכמי אוסלו בערך 100,000 איש.
הרצל גדז': לא, 100,000 זה בסך הכל - יש לנו נתונים כמה אנשים כאלו - מתוכם חלקם גם קטינים, שלא כולם מצביעים.
הרצל גדז': יצאה גם חוברת שהצגנו אותה, נתנו אותה לממשלה.
הרצל גדז': אם תרצה, ניתן לך עותק, תראה את כל הנתונים, בדיוק כל שנה כמה קיבלו ולפי איזה קטגוריות.
איוב קרא: אני רוצה לחדד את הנתון.
איוב קרא: אתה אמרת שמאז הסכמי אוסלו עברו כ100,000- איש לתחום מדינת ישראל.
הרצל גדז': קיבלו מעמד בישראל.
איוב קרא: כמה מתוכם אזרחים?
הרצל גדז': אני צריך לראות בחוברת.
איוב קרא: בערך, פחות או יותר.
הרצל גדז': בדרך כלל אזרח ישראלי גורר אזרח.
איוב קרא: ברור, אז כ50%- מזה - כ50,000- איש מצביעים בישראל.
הרצל גדז': זה אתה אמרת, לא אני אמרתי.
הרצל גדז': תקבלו את החוברת, תקראו אותה מימין לשמאל, משמאל לימין, תוציאו מה שאתם רוצים.
הרצל גדז': אין בעיה, יש חוברת, אני אשלח לך אותה - היא פורסמה בתקשורת, דרך אגב, היא פתוחה לציבור.
אבשלום וילן: סליחה, יש לי שאלה אינטלקטואלית - האם תיאורטית יכול להיות מצב שאיש הרשות הפלשתינית יכול להציג מועמדות לכנסת ולהיבחר?
הרצל גדז': זו שאלה רטורית, אנחנו נמנעים מלענות עליה.
איוב קרא: נציג הביטוח הלאומי, מה אתה יכול לעדכן אותנו - יש בתוך הרשות הפלשתינית אלפי אנשים עם מעמד בישראל.
איוב קרא: כיצד אתם מתמודדים עם דבר ההוכחה כדי לקבל קצבאות?
איוב קרא: איך אתם מתמודדים עם זה?
איוב קרא: הרי אי אפשר להיכנס לתחום הרשות הפלשתינית.
רועי קרת: כרגע זה באמת קצת קשה.
רועי קרת: בדיונים שיש לנו בבתי הדין לעבודה, בחלק מהם או שהדיונים נדחים, או שנשלחות חברות חקירה פרטיות שכן מסוגלות להיכנס ולחקור, או שתביעה, בהעדר ראיות לסתור, תביעה מאושרת, מתוך ידיעה שבהמשך, כשאפשר יהיה לחקור שם, אז היא תישלל, ולפעמים נשללות מאוחר יותר.
רועי קרת: אנחנו עושים את מה שאנחנו יכולים, לפי המגבלות שיש בשטח.
איוב קרא: האם אתם מצליחים להגיע לאנשים?
רועי קרת: בחלק מהמקרים כן.
איוב קרא: איך אתה מגיע לרשות הפלשתינית?
איוב קרא: איך אתה יוצא לחקור?
רועי קרת: אני לא יוצא לחקור באופן אישי.
רועי קרת: ככל שאני יודע, היום לא עובדי הביטוח הלאומי עושים את זה - יש התקשרות עם חברות חקירה פרטיות שנכנסות לאזורים שעובדי הביטוח הלאומי לא יכולים להיכנס אליהם וכן מנסות לחקור, עושים חקירות סביבתיות, בעיקר השאלה מתעוררת כשיש חשד שאדם שטוען שהוא גר בישראל או בשטחי מזרח ירושלים, שמזכים בגמלה, למעשה גר במקום אחר, ואז צריך להיכנס גם למזרח ירושלים, לבדוק את המקום שבו הוא טוען שהוא גר, וגם למקום שמחוץ למזרח ירושלים, שחושבים שבו הוא גר באמת.
רועי קרת: אני לא יכול לתת פה סטטיסטיקות, גם לא ידעתי בדיוק על מה יתקיים הדיון, אבל מבצעים חקירות איפה שאפשר.
רועי קרת: אמרתי, לא תמיד אפשר לבצע את החקירה, ואז בהעדר ראיות לסתור, אין לנו ברירה, אלא לשלם את הגימלה, מתוך אמירה בבית הדין שכשהמצב ישתנה וכן יהיה אפשר לחקור את העניין אז הוא ייחקר ואז גמלאות יוכלו להישלל רטרואקטיבית.
איוב קרא: אני מבין שאין לך נתונים כרגע - אתה יכול להעביר לוועדה כמה ביטוח לאומי משלם ברשות הפלשתינית לאנשים עם מעמד מסוים?
רועי קרת: אם מישהו גר ברשות הפלשתינית, אז הוא לא אמור לקבל גימלה.
רועי קרת: זאת אומרת, התשלום הוא מתוך הנחה שהוא לא גר ברשות הפלשתינית - הנחה שאולי היא לא נכונה, כי אנחנו לא יודעים.
איוב קרא: אבל יש לכם את החקירות שלכם, אתם יכולים לדעת פחות או יותר.
רועי קרת: אני לא בטוח שאנחנו יודעים.
רועי קרת: כל אדם שאנחנו יודעים עליו שהוא גר ברשות הפלשתינית, לא תשתלם לו גמלה.
רועי קרת: הגמלה משתלמת כשהוא טוען שהוא גר במקום אחר.
קריאה: כמה גמלות ביטלתם בשנת 2001?
רועי קרת: כמה תביעות התגלו כשקריות - את זה אני יכול לתת, אבל אני אומר, בהסתייגות, לא בטוח שזה מספר מייצג, כי יכול להיות שבעוד שנתיים נאמר, כשיהיה אפשר לחקור שם, יסתבר שיש הרבה תביעות שקריות שלא עלינו עליהן.
איוב קרא: אז כמה תביעות התבטלו בשנת 2001?
רועי קרת: אני יכול לבדוק את זה, אין לי פה את הנתונים.
איוב קרא: או מתחילת השנה עד היום - שני נתונים תן לנו.
איוב קרא: אתה יכול להמציא לנו את זה היום?
רועי קרת: הנתונים לא נמצאים אצלי, הם במחלקת החקירות, אבל אני אעביר לוועדה.
איוב קרא: תודה רבה, זה חשוב מאד.
איוב קרא: מר אלי פז, כמה מהרשות הפלשתינית כרגע עובדים חוקית פה?
איוב קרא: כמה אישר הצבא?
אלי פז: אני חושב שסדר גודל של קרוב ל1,000- עובדים במזרח ירושלים, אולי קצת פחות, אבל לא הרבה.
אלי פז: בעיקר מדובר בבתי חולים ועל עוד כמה דברים שהם מצד העניין הזה.
איוב קרא: לא זה מה שדווח לפני שבועיים-שלושה.
אלי פז: מאחר ואני נשאלתי עכשיו - פרט לזה יש לך עוד כ4,500- או 4,800 שמועסקים באזור תעשייה ארז, כאשר בדרך כלל סדר גודל של כ3,400- נכנסים בבוקר, ויש משמרת שניה שמשלימה בעוד כ1,000- ומשהו.
אלי פז: סך הכל כ4,800- נכנסים לעבודה מידי יום באזור תעשייה ארז.
איוב קרא: סא"ל אורלי מלכה, מה את יכולה להוסיף לנו?
סא"ל אורלי מלכה: שני דברים להוסיף על הנתונים שאמר מר אלי פז - כעיקרון, תעסוקת פלשתינים מאז אירועי גאות ושפל נבחנת מעת לעת.
סא"ל אורלי מלכה: הופסקה תעסוקה רציפה, מה שנקרא - מר אלי פז מכיר את זה.
סא"ל אורלי מלכה: עד חומת מגן הייתה תעסוקה של כ5,800- - מכסה לתחום החקלאות בישראל.
סא"ל אורלי מלכה: מאז פרוץ חומת מגן הופסקה התעסוקה כליל, למעט צוותים רפואיים לבתי החולים במזרח ירושלים: מוקסד, אוגוסטה ויקטוריה, סנט ג'והן ואחרים, שהם הנחייה והוראת בג"צ של מדינת ישראל - דרך אגב, הם מועסקים בהנחיה של בג"צ, חייבים לאפשר את זה.
סא"ל אורלי מלכה: המכסה המאושרת להם היא 800, המנוצלת בפועל היא 450-500 נכון להיום.
סא"ל אורלי מלכה: זה מספר הצוותים הרפואיים המועסקים נכון להיום במזרח ירושלים.
סא"ל אורלי מלכה: באשר לאזור תעשייה ארז, צריך לזכור שזה לא מוכלל בתעסוקה בישראל - אזור תעשייה ארז הוא אזור תעשייה ישראלי-פלשתיני משותף, הפלשתינים לאורך כל התקופה, מאז אירועי גאות ושפל, כמעט באופן גורף וללא הפוגה, מועסקים שם באזור התעשייה, והמספרים שמר אלי פז אומר הם אכן המספרים המוכרים לו - בממוצע כ4,000-4,500- מועסקים באזור תעשייה ארז.
איוב קרא: ובחקלאות?
סא"ל אורלי מלכה: בחקלאות היום אין אישור בכלל.
איוב קרא: בשבוע שעבר דיווחו על עשרות שכבר יוצאים.
סא"ל אורלי מלכה: יכול להיות שבאופן בלתי חוקי.
איוב קרא: אני מדבר על חוקי - דווח בוועדה לפני שבועיים.
סא"ל אורלי מלכה: אני מוכנה לבדוק את הנתונים שנמסרו.
סא"ל אורלי מלכה: יתכן שיש חריגים, אני לא מכירה אותם, אבל אין זה דומה למכסה המאושרת.
אלי פז: דרך אגב, גם כשהייתה מכסה היא לא מומשה אף פעם, גם ה5,700- זה לא מומש.
אלי פז: רק 60% מזה מומש בפועל.
איוב קרא: האם יש כוונה להרחיב משהו בתחום הזה?
איוב קרא: ישנם כאלה בממשלה שמצדדים היום בפתיחה.
איוב קרא: השאלה מה החשיבה.
אלי פז: המדיניות של משרד העבודה היא להעדיף עובדים פלשתינאים על פני עובדים זרים, אם המצב הביטחוני מאפשר את זה.
איוב קרא: אם יצאו קבוצות עבודה מאורגנות, זה לא ייתן תשובה?
אלי פז: אנחנו רואים את זה בחיוב, בעיקר אם מדובר ביציאה מאזור רצועת עזה, משתי סיבות: 1. היציאה מרצועת עזה, מבחינת פוטנציאל הביקורת, האבחונים, היא הרבה יותר יעילה מאשר יהודה ושומרון, 2. מצוקת האבטלה ברצועת עזה היא פי 2 או פי 3 מאשר באזור יהודה ושומרון, גם היום.
אלי פז: לכן משתי הסיבות האלה, כדי להוציא קצת קיטור מדוד הלחץ, אנחנו רואים את זה בחיוב.
אלי פז: אם הוועדה יכולה לתמוך בזה, ודאי שזה טוב.
איוב קרא: אתמול העלו את זה בפני ראש הממשלה - אני לא הייתה לי עמדה, פשוט רציתי לשמוע אתכם.
אלי פז: עמדת משרד העבודה היא חיובית.
איוב קרא: אני רוצה לומר כמה מילות סיכום.
איוב קרא: אני באופן אישי, כוועדה, רואה בחומרה רבה את כל הסיטואציה של ניצול ציני של משאבי המדינה, כל הנושא של הגדרת מעמד לתושב פלשתיני וההשלכות של אותו מעמד על חיינו היומיומיים.
איוב קרא: לדעתי צריך לבדוק מחדש את כל הסוגייה הזו, שבעצם הביאה כמעט בכל הפיגועים היו מעורבים אנשים שהחזיקו בתעודות זהות ישראליות ועבדו בישראל, אם זה במצה, או במקומות אחרים.
איוב קרא: אנחנו חושבים שצריכים לתת לכם "פוש" במשרד הפנים לעשות רביזיה ולבדוק את כל האנשים שקיבלו מעמד בעבר ולאור ההתפתחויות שהיו בחודשים האחרונים, או בשנים האחרונות.
איוב קרא: צריך לעשות בדיקה מחדש, עם כל המשתמע בנושא הזה.
איוב קרא: אני חושב שההחלטה של השר להקפיא היום את נושא הגירת זרים מהרשות הפלשתינית לפה היא החלטה נכונה ומוצדקת ואנחנו מגבים אותה.
איוב קרא: מאידך, אנחנו בעד - אני בכל אופן בעד, ואני אגיד את זה לראש הממשלה - בעד הוצאת קבוצות עבודה פלשתיניות בצורה מאורגנת, על ידי "ראיסים", כדי שתהיה שליטה עליהם, שלא יסתובבו פה לאחר שעות העבודה, ולהחזיר אותם חזרה - ותהיה אחריות כוללת על כל אדם שעולה באוטובוס.
איוב קרא: כלומר, אם יוצא אוטובוס, רק עובדים מאורגנים.
איוב קרא: זאת אומרת, יצאו כקבוצות עבודה מאורגנות, עם אחראי, ויחזרו חזרה לבתים.
איוב קרא: לדעתי זה יכול להיות תשובה טובה למצב בו אנחנו נמצאים, למצוקה הקשה בבניין, למצוקה הקשה בה נמצאת החקלאות, ואין לי ספק שגם תהיה שליטה ביטחונית על כל מה שקורה.
איוב קרא: בנושא הזה אני אערב את כל הגורמים, אני חושב שנמליץ על זה, ואני חושב שהמשרדים יכולים לגבות את זה, וזו התשובה שתהיה בעצם למצוקה הקשה בה נמצאים כל הקבלנית, חברות הבנייה, החקלאים.
איוב קרא: אני מקווה שבזה בעצם נעזור, ולו בקצת, למשק שנמצא בגסיסה.
איוב קרא: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.
איוב קרא: אנחנו החלטנו באופן מהיר יחסית, מאתמול להיום, על קיום הדיון הזה.
איוב קרא: על פי הפירסומים, ממשלת ישראל אישרה 2,000 פלשתינים לעבוד בתחומה, 2,000 עובדים מהרשות הפלשתינית לעבוד בתחום מדינת ישראל.
איוב קרא: רצינו לדעת ממשרד הביטחון ומשרד העבודה איזה מידע יוכלו לספק לנו בסוגייה הזו, על אף המצב הקשה.
איוב קרא: אין ספק שהרגישות לנושא הזה היא רבה והייתה החלטה שלא להוציא עובדים מהרשות הפלשתינית לתחום מדינת ישראל ובכל זאת התקבלה החלטה כזו.
איוב קרא: אני הייתי רוצה לשמוע מנציג משרד הביטחון, קודם כל האם זה נכון, האם יש שינוי מדיניות בסוגייה הזו, ומה הסיבות לתזוזה בכיוון הזה?
איוב קרא: בבקשה, מר יצחק גורביץ'.
סא"ל יצחק גורביץ': הפן של האישור של הדרג המדיני לאשר כניסתם בשלב זה של 2,000 פועלים לטובת החקלאות, בדגש לענפים ספציפיים.
סא"ל יצחק גורביץ': הרקע פניות רבות - פה יש לי חלק מהפניות - של חקלאים, בעיקר מאזור איו"ש, להיכנס ולסייע - הדגש לקטיף מלפפונים, על אף שנכנסו גם בקשות לתחומים אחרים.
סא"ל יצחק גורביץ': אנחנו ריכזנו את כל הפניות הללו, פנינו למשרד החקלאות כדי לקבל את העמדה שלהם ופנינו למשרד העבודה והרווחה לקבל חלק מהנתונים מבחינת הפוטנציאל, אם יש פוטנציאל לדבר הזה, וברגע שזיהינו שיש פוטנציאל, הבאנו את הנושא הזה לדרג המדיני, הדרג המדיני אישר.
סא"ל יצחק גורביץ': אנחנו מדברים על 2000 פועלים שהם יוצאים לאחר שהם עברו בידוק ביטחוני על ידי הרשויות המוסמכות, לאחר שיש להם את כל התיעוד הרלוונטי, אנחנו מזהים אותם, מכירים אותם - כמובן כל מי שיוצא מעזה יוצא לאחר בידוק אישי - עובר שערים מגנומטריים וכוליה, מי שיוצא מאיו"ש פחות, כל העובדים הללו הצטיידו בהיתר והם יוצאים.
סא"ל יצחק גורביץ': מבחינת היקף היציאה - בשלב זה יעדנו מתוך ה2,000- פועלים 1,400 היתרים לאיו"ש ועוד 600 היתרים לעזה.
סא"ל יצחק גורביץ': באיו"ש אנחנו מתקרבים כבר ל1,400- מבחינת היתרים - לאור העובדה שאין איזה שהוא מעבר מסודר בשלב זה, אז קשה לדעת בדיוק כמה יוצאים.
איוב קרא: אתה מדבר על 2,000 מאושרים.
סא"ל יצחק גורביץ': מאושרים.
איוב קרא: אז יש לך שליטה כמה יוצאים.
סא"ל יצחק גורביץ': לא. יש לי שליטה כמה אני מחלק באיו"ש - אני לא יודע כמה הם יוצאים, כי מאיו"ש יוצאים עוד אלפים בלי היתר, וכמו שאומר מר אהרון ברזני, איפה שיש כתר או עוצר או סגר, אז הם גם לא יוצאים.
סא"ל יצחק גורביץ': על כן השליטה באיו"ש היא לא גבוהה.
איוב קרא: כמה לדעתך, נכון להיום, חוץ מה2,000- יוצאים בצורה לא חוקית כל יום?
איוב קרא: הערכת הצבא.
סא"ל יצחק גורביץ': אני עכשיו כבר לא יכול להסתכן, כי הפעילות של צה"ל היא כזאת שהיא מונעת יציאה.
איוב קרא: אבל אתה אומר שיש אלפים שיוצאים.
סא"ל יצחק גורביץ': כן, אנחנו יודעים שיש תופעה כזאת, אבל קשה לספור.
סא"ל יצחק גורביץ': המשטרה, כשהיא תופסת שוהים בלתי חוקיים, היא מדווחת, אבל זה מי שנתפס.
סא"ל יצחק גורביץ': כרגע אני לא יכול לתת הערכות.
סא"ל יצחק גורביץ': בזמנו ההערכות דיברו על 30,000, כרגע אני לא אסתכן בלתת הערכה, אבל יש.
סא"ל יצחק גורביץ': אני מדגיש, כל הפועלים הללו קיבלו היתר לאחר שעברו בידוק ביטחוני ואני גם רוצה להדגיש שכל ההסדר הזה הוא כתוצאה מפנייה של החקלאים.
סא"ל יצחק גורביץ': צריך להבין שיש מדיניות ממשלה שמדברת על כך שיש לעשות הבחנה בין אוכלוסייה תמימה לבין מחוללי הטרור.
סא"ל יצחק גורביץ': המצוקה הכלכלית ברשות היא קשה מאד, העוני הוא גבוה מאד, האבטלה היא גבוהה מאד, ולא בטוח שכל הגורמים האלה פועלים לטובת האינטרס הביטחוני של מדינת ישראל, לא בטוח.
סא"ל יצחק גורביץ': ההפך הוא הנכון.
סא"ל יצחק גורביץ': על כן כל עוד אפשר לסייע ולשלב גם את מדיניות הממשלה של הטבה לאוכלוסייה התמימה שלא מעורבת בטרור, לבין האינטרס הכלכלי של החקלאים במקרה זה - אם זה משתלב, אנחנו נעשה.
סא"ל יצחק גורביץ': אני רוצה גם להגיד שיש גם פניות של כל ענף הזיתים, שזה העונה שמגיעה - צפוי יבול גדול מאד השנה, יש פניות כבר מעכשיו להתארגן.
איוב קרא: האם מרוכזים העובדים שנכנסים לפה בקבוצות, או בבודדים?
סא"ל יצחק גורביץ': יש איזה שהוא נוהל מאד מסודר גם של רישום - ואני בטוח שפה החברה יוכלו להסביר את זה יותר טוב ממני, כי הם בקיאים בפרטים של רישום העובד - המעסיק מבקש את העובד, יש פניה של המעסיק למדורי התשלומים של משרד העבודה והרווחה, הם מבקשים את הפועל, הם לרוב - וככה צריך להיות - לוקחים את הפועל בהסעה מסודרת - בעיקר מעזה, כי שם אין תחלופה, זאת אומרת, אין לו דרך להגיע בלי הסעה מסודרת.
סא"ל יצחק גורביץ': יש לפחות מעקב והתחייבות של המעסיק שהוא אחראי על העובד וכן הלאה.
איוב קרא: מר יוסי אורן בבקשה.
יוסי אורן: עיקר הפניות באות אלינו ממגדלי מלפפונים לתעשיה - ומי שלא יודע מה זה, איפה בעיקר מגדלים את זה, זה בעיקר תמרה, וזה ערביי ארץ ישראל.
יוסי אורן: ומי שיודע מה זה מלפפונים לתעשייה, זה צריך לקטוף כמעט יום יום, ואפילו אם יש דרישות למלפפונים קטנים, צריך לקטוף פעמיים ביום.
יוסי אורן: באו אלינו וביקשו את עזרתנו, בעיקר ערביי ארץ ישראל, שיש להם קשרים עתירי שנים איתם, משפחות משפחות - באות משפחות שלמות שקוטפות באיזה שהם הסכמים - אני יודע שבדרך כלל זה מתחלק חצי חצי, כי הקוטף מקבל 50% מהיבול ובעל הבית 50% מהיבול - הם עובדים באיזה שהיא שיטת עבודה כזאת - ואכן הם מרוכזים באיזה שהוא אזור מסוים, שכמעט אין להם מגע עם האוכלוסייה הישראלית האחרת.
יוסי אורן: לכן אנחנו עודדנו וביקשנו וברגע שנפתח, שני הצדדים מרוצים - מדובר בקרוב ל20,000- טון, להערכתי זו עבודה של חודשיים-שלושה.
יוסי אורן: כשזה ייגמר, הם יצטרכו לחזור בחזרה לביתם.
איוב קרא: אחר כך יתחיל הזיתים.
יוסי אורן: אחר כך תגיע עונת הזיתים, אבל זה לא אותם הפועלים, זה בכלל לא אותם הפועלים.
יוסי אורן: אנחנו במשרד החקלאות, יש לנו מדיניות שאומרת: אם בא חקלאי ומבקש ואומר: אני לא יכול להסתדר עם אחר, ואני יכול להסתדר רק עם החברה האלה - ואם משרד הביטחון מאשר והצבא מאשר - אנחנו לא נתנגד.
איוב קרא: הם באים בקבוצות?
יוסי אורן: הם באים בקבוצות - משפחות משפחות.
יוסי אורן: משפחות שלמות.
יוסי אורן: אם אתה היום תבוא איתי, אני אקח אותך, יש היום באזור תמרה תראה איזה 500-600.
יוסי אורן: הם לנים בתוך השדה, משמר הגבול כל הזמן מסתובב, שומר עליהם מסביב.
יוסי אורן: זה כבר שנים ככה זה נעשה, אחרת אין מי שיקטוף להם את זה.
אהרון ברזני: מתוך המכסה הזאת של ה2,000- שאושרה, מיצינו כמעט את כל המכסה.
אהרון ברזני: יתרה מזאת, מאז יש לנו בקשות של 1,000 עובדים שמבקשים להיכנס, כלומר על ידי המעסיקים.
אהרון ברזני: הנוהל אומר שהמעסיק מבקש את העובדים שמית.
איוב קרא: אליכם?
איוב קרא: לא דרך משרד החקלאות?
אהרון ברזני: קודם אלינו, אנחנו הכתובת הראשונה לקבלת ההזמנות.
אהרון ברזני: אנחנו מקבלים את ההזמנות, עושים את הסימון הראשוני, מעבירים את הבקשות באמצעות התקשורת למשרד הביטחון, שעושה בדיקה של שב"כ וכן הלאה, ומנפיק את הרשיון לעובדים.
אהרון ברזני: הרשיונות נמסרים לעובדים באמצעות הלשכות בשטחים, לשכות התעסוקה של הרשות הפלשתינית - היכן שיש בעיות, שהרשות שם לא מתפקדת, אז אנחנו מוסרים את הרשיונות באישור מיוחד למעסיקים באופן ישיר, והוא מושך את העובדים על פי הנוהל - הוא חותם אצלנו על איזה שהיא התחייבות שהוא צריך לשמור עליהם במסגרת הפעילות
איוב קרא: המעסיק.
אהרון ברזני: המעסיק שומר על העובדים במסגרת מקום העבודה, הוא צריך להביא אותם למחסום, להחזיר אותם למחסומים - הוא חתם על התחייבות כזאת.
אהרון ברזני: את תשלומי השכר הם משלמים דרכנו, אנחנו דואגים שהעובדים האלה יקבלו תשלומי שכר כמו שהחוק מחייב.
אהרון ברזני: יש כמובן תקופות שלמות - למשל בעוד כמה חודשים ניכנס לקטיף ההדרים, אז גם שם אנחנו צריכים כ4,000- עובדים, הזיתים נכנסים בקרוב, יש כבר בקשה להעסיק 3,000 עובדים בענף הזיתים, מכיוון שהשנה הם טוענים ליבולים גדולים מאוד - שנה מיוחדת - אנחנו מקווים שיאשרו את הבקשה הזאת מכיוון שבאמת באה אוכלוסייה מיוחדת שיודעת לעשות את העבודה, ובכל שנה היא קיבלה אישור לעבוד, זה לא שהמציאו את הדבר הזה היום.
אהרון ברזני: בכל השנים אישרו לכל אותם עובדים לקטיף המלפפונים, לזיתים ולהדרים, להעסיק את העובדים האלה, כך שמעסיקים מבקשים להעסיק את העובדים האלה דרכנו - אנחנו עושים את הפעילות הזאת.
אהרון ברזני: בנוסף לזה, אם אתה שואל אותי, יש המון פניות להעסיק עובדים גם בענפים האחרים - יש המון בקשות.
איוב קרא: מה עם הבנייה?
אהרון ברזני: אני מדבר בעיקר על הבנייה, שיש שם חוסר כוח אדם.
אהרון ברזני: לפחות קבלני המשנה, שהם לא קבלני בניין רשומים - אלה שבונים את הוילות ואת המדרכות.
איוב קרא: קבלנים קטנים.
אהרון ברזני: כן, אלה אין להם עובדים, יש להם בעיה, והם נאלצים להעסיק את העובדים האלה, ומעסיקים אותם בצורה בלתי לגאלית.
אהרון ברזני: נתוני השוהים הבלתי חוקיים בחודש האחרון מדברים על 17,000 עצורים פלשתינים - מדברים רק על עצורים, מה עם כל היתר שהם לא עצורים?
אהרון ברזני: מדברים על כמויות גדולות מאד של עובדים שמגיעים הנה בלית ברירה, להביא אוכל הביתה.
אהרון ברזני: לפעמים אתה עוצר אותם, אז הם אומרים: אדוני, אני אבוא גם למחרת, אני חייב להביא פרנסה הביתה, אין לי מקורות הכנסה ברשות הפלשתינית.
אהרון ברזני: ישנה בעיה קשה מאד, כמובן שהמצב הביטחוני לא מאפשר להעסיק, אבל צריך באמת לתת את הדעת האם ההעסקה הזאת לא יכולה לתרום למצב הביטחוני, כיוון שאם האנשים האלה יצאו לעבודה, נוציא אותם מהמעגל של המפגעים והתסכול שקיים שם, שהולך וגדל בעקבות אי העסקה - כאשר אדם לא יכול להביא אוכל הביתה, יש בעיה גדולה מאד.
אלכסנדר צינקר: לכמה זמן נותנים אישורים?
אלכסנדר צינקר: מה שאני הבנתי, שזו עבודה זמנית.
אהרון ברזני: האישור ניתן בדרך כלל ל3- חודשים והוא מתחדש.
אלכסנדר צינקר: אם יש עבודה.
אהרון ברזני: כמובן, וזה באישור המעסיק - אם המעסיק מבקש להמשיך להעסיק אותו, הוא מקבל את האישור.
אהרון ברזני: אבל זה בתקופות רגילות.
אהרון ברזני: לגבי המלפפונים - תוך חודש זה יסתיים.
אהרון ברזני: לצורך הזיתים מקבלים ל3- חודשים, אבל זה עובדים אחרים ומעסיקים אחרים.
אלכסנדר צינקר: זה אותו אישור, או מקבלים אישורים חדשים?
אהרון ברזני: צריך להגיע קודם כל האישור העקרוני ממשרד הביטחון להעסקה - עדיין אין אישור עקרוני.
אהרון ברזני: ברגע שיהיה האישור העקרוני, המעסיקים יגיעו אלינו למדורי התשלומים עם הרשימות שלהם, אנחנו נבדוק אותם וננפיק להם רשיונות דרך לשכות התעסוקה בשטחים, במנהל האזרחי - הם מנפיקים את הרשיונות.
יעקב ניזרי: חשוב שנדע שהמועסקים, גם מבחינה היקפים וגם מבחינה ענפית, מבחינה תעסוקתית - מבחינת שירות התעסוקה הנתונים בימים היפים היו נתונים בהיקפים אדירים.
יעקב ניזרי: הפרישה שלנו מבחינה ארגונית אפשרה שליטה מוחלטת על כל המנגנון הזה.
יעקב ניזרי: כמובן שההיקף הלך ופחת, למרות זאת אנחנו מבחינת השירות לא הורדנו את אפשרויות הטיפול שלנו בהקשר הזה.
יעקב ניזרי: כלומר, יש לנו מצב של יכולת לתת מענה גם אם אנחנו נידרש מחר בבוקר להגדיל את המכסה - במידה ואנחנו נידרש לדבר הזה - התשובות שלנו מבחינת המערכת, מבחינת הארגון הן מיידיות.
יעקב ניזרי: והראייה, היה פה איזה מקרה לפני שבוע, חבר כנסת מסוים טען בשם חקלאי מסוים, או אזור מסוים שכביכול אנחנו גרמנו פה לעיכוב ומסתבר שהוכחנו שאין עיכוב בתוך המערכת.
יעקב ניזרי: השירות שלנו הוא שירות מקצועי שמתבסס על ניסיון.
יעקב ניזרי: חשוב שנדע עוד דבר אחד, שהעיסוק של אותם הפלשתינאים לא מתנגש עם בעיות התעסוקה של האזרחים מן השורה במדינת ישראל היום - אלה עיסוקים מסורתיים שלאורך שנים ידוע שזה כוח האדם שיכול לתת מענה.
יעקב ניזרי: יש לנו מצב של עבודות חקלאיות שדורשות  כוח אדם בפרקי זמן קצרים, מול המעסיק שמכיר את המנטליות ויודע את התפוקות של העובדים.
יעקב ניזרי: אין פה מצב שתישאל השאלה: אם לא יועסקו הפלשתינאים, איך אנחנו מכניסים כוח אדם מישראל לעניין הזה.
יעקב ניזרי: לצערי הרב, בשנתיים-שלוש האחרונות, במיוחד בשנה האחרונה, כל הניסיונות שלנו לדחוף כוח אדם ישראלי לענף מסיק הזיתים במיוחד לא הצליח כי יש פה איזה מיומנות בעניין הזה.
יעקב ניזרי: הכפריים הישראליים יודעים שזה כוח אדם שעומד לרשותך, הם יודעים מה ההספק שלהם.
יעקב ניזרי: הכפריים באותה מידה יודעים שזו עבודה מסורתית שהם יכולים לבצע אותה מבחינת המעסיקים - יש פה שילוב גם של היצע, גם של ביקוש, גם דרישה וגם התמקצעות - כמובן שלא על חשבון תעסוקת ישראלים, וחשוב שנדע את הדבר הזה.
איוב קרא: זאת אומרת שאי אפשר היה למצוא בשוק ישראלים במצב הזה?
יעקב ניזרי: לא הייתי אומר שאי אפשר לחלוטין.
איוב קרא: מי עשה את זה פעם?
איוב קרא: מי עושה בגליל?
איוב קרא: בגליל עושים את זה המשפחות.
יעקב ניזרי: המשפחות, כן.
יעקב ניזרי: אבל בענף מלפפונים למשל ידוע שחמולות היו יוצאים לשטח ועושים את זה כפרויקט מבחינת המשפחה - כל החמולה מתגייסת.
יעקב ניזרי: אותו דבר לגבי ענף הזיתים - הם עשו את זה.
יעקב ניזרי: אבל אנחנו יודעים שב30- שנה האחרונות, זה אמצעי כוח האדם שעמד לרשותם, הישראלי הממוצע לא התלהב להיכנס לדבר הזה, השכר היה שכר נמוך - נוצרה איזה תופעה מוסכמת שאומרת שזה הדבר שנותן את הפתרון.
יעקב ניזרי: אפשר לומר שיש פה איזה קורלציה שמותאמת בין הדרישה לבין היכולת, ולדעתי אם אפשר היה - ואני לא נכנס לכל הנושא של בעיות ביטחון - לדעתי זה פתרון שהוא פתרון מצוי וגם טוב, שיכול לסייע לשני הצדדים.
סא"ל יצחק גורביץ': הייתי רוצה להוסיף משהו - יש פה גם עניין כלכלי נטו - העובדים האלה, הפלשתינים, מאפשרים את הגמישות, שאם לא, יש את הלחץ של העובדים הזרים.
סא"ל יצחק גורביץ': העובדים הפלשתינים מאפשרים את הגמישות של פרקי זמן קצרים, של עונות מסוימות.
איוב קרא: בסקירה שקיבלנו מדובר על מאות אלפי פלשתינים שנמצאים בתוך מדינת ישראל - חוקית, לא חוקית - מתוכם אי אפשר היה למצוא אנשים שיעבדו את העבודה הזו, במקום לקחת סיכון ולהעביר עוד אנשים מהצד השני?
איוב קרא: יש הרי בלי סוף שוהים בלתי חוקיים בתוך המדינה.
סא"ל יצחק גורביץ': אני מניח שאם הם היו זקוקים לעבודה הזו, היו מעסיקים אותם.
יעקב ניזרי: אנחנו ניסינו לפני כשנתיים פלוס, בעקבות הנסיגה מדרום לבנון, היו כמויות של לבנונים שבתוקף הנסיבות נשארו בארץ.
יעקב ניזרי: גם אותם ניסינו להניע להיכנס לנישה הזאת.
יעקב ניזרי: לצערנו הרב, מסיבות שלהם, הם לא רצו להיכנס לעבודה הזאת.
יעקב ניזרי: היות ונשאלה פה שאלת השוהים הבלתי חוקיים - יש פה איזה מרכיב של שכר.
יעקב ניזרי: כל מי שמכיר את הענף הזה יודע שבחלקם הם מקבלים איזה שהוא שכר מהמדינה מתוקף הנסיבות שהיו, ולכן אם יש איזה מקום לדחוף אותם לעבודה, מבחינתם יש להם איזה שהיא הכנסה צדדית והם לא רואים כעבודה אטרקטיבית את העבודה הזאת, כי גם אם נוסיף את ההשתכרות הנוספת, מבחינתם הם רוויים מבחינת הכנסה.
יעקב ניזרי: הם מעדיפים כל מיני נישות שלאו דווקא פותרות את הבעיה הזמנית הזאת.
יוסי אורן: אם אני לוקח את ענף הזיתים - רוב הנטיעות החדשות היום כבר נוטעים אותם לכיוון של מכונת קטיף ומערך אחר - שורות אחרות, צריך לדעת לסדר כך שהבצרת הזאת יכולה להיכנס ולצאת.
יוסי אורן: כל הזיתים האחרים לא בנויים למכונות קטיף, לכן אנחנו חייבים את הקטיף הידני - אין ברירה, עד שיעקרו וינטעו מחדש, ואתם הרי גם יודעים שעץ זית, מבחינה חוקית, אסור לעקור - צריך לקבל רשיון בשביל לעקור.
יוסי אורן: לגבי המלפפונים, אין עדיין מכונה שקוטפת מלפפונים.
יוסי אורן: מלפפונים צריך לקטוף, כפי שאמרתי לכם, כמעט פעמיים ביום, יש כאלה שקוטפים יום יום, וזו עבודה מפרכת, כל הזמן בכיפוף, והמעניין הוא שאין יהודים ישראלים שמגדלים מלפפונים לתעשייה, מי שהיום מגדל זה ערביי ארץ ישראל, וזה מרוכז בשני כפרים: עיבלין ותמרה.
יוסי אורן: כל הפתרונות האחרים, הפלחים הערביים בתמרה לא יקלטו אותם.
יוסי אורן: נוצרו כבר ביניהם קשרי משפחה, או יחסי עבודה של שנים.
יוסי אורן: הם עובדים לא בשיטה של משכורת - השיטה שלהם היא של 50%-50%.
איוב קרא: ההגעה שלהם לכאן כוללת לינה?
סא"ל יצחק גורביץ': כן.
איוב קרא: איך המשטרה מפטרלת שם?
איוב קרא: הם יודעים שהם שוהים בצורה בלתי חוקית בלילה.
סא"ל יצחק גורביץ': כל התנועה מתבצעת עם היתר.
איוב קרא: ברור, עם היתר עד אחר הצהרים.
סא"ל יצחק גורביץ': עד הלילה.
איוב קרא: מר אהרון ברזני, אתה אמרת שאין אישור לינה.
אהרון ברזני: נכון.
איוב קרא: אז אם אין אישור לינה, למה המשטרה יודעת שהם לנים בצורה לא חוקית והם בכל זאת מפטרלים והכל לגיטימי?
אהרון ברזני: הם לא לנים בבית מלון, הם לנים בשטח.
איוב קרא: לנים בשטח זה לנים במדינת ישראל, זה לא בחוץ לארץ.
סא"ל יצחק גורביץ': בסוגיות הביטחוניות האלה יש שתי דעות, יש למעשה שתי גישות: שתותר להם הלינה בישראל וכך להקטין את התנועות של אותם אנשים, וגירסה אחרת שטוענת שעצם הלינה מאפשרת להם איזה שהוא עניין של צבירת מודיעין.
סא"ל יצחק גורביץ': אני לא מומחה בנושא הזה, אני לא רוצה להרחיב, אבל קשה לשכנע את גורמי הביטחון שצריכים להחליט על כך להתיר את הלינה, אף שכלכלית לפחות, כלכלית וגם אנושית זה יותר נוח.
סא"ל יצחק גורביץ': אחרת זה לקום מאד מוקדם.
איוב קרא: מה שחשוב לנו זה הביטחוני, הרי אם לא היה נושא הביטחון היו פה מאות אלפים.
איוב קרא: אבל אם אתה אומר שמבחינה כלכלית זה טוב, זה לא מספק אותי, כי אני רוצה מבחינה ביטחונית לראות איך זה.
סא"ל יצחק גורביץ': מבחינה ביטחונית ישנן מגבלות - מטילים מגבלות, אנחנו מנסים לפרוץ אותם מדי פעם, אבל יש מגבלות.
איוב קרא: אתה יודע שברגע שהוא לן באדמה של תמרה, על יד הכביש הראשי, הוא יכול להגיע לכל מקום - זו הסכנה היחידה שבכל הסיטואציה.
אהרון ברזני: אלה שקיבלו רשיונות נבדקו על ידי השב"כ שהם כשרים לעבוד.
אהרון ברזני: השוהים הבלתי חוקיים נמצאים ומסתובבים בכל הארץ, אז עדיף אולי לשים את הדגש על השוהים הבלתי חוקיים מאשר על אלה.
איוב קרא: זה ברור, אין לי ספק, אני חסיד המאבק בשוהים הבלתי חוקיים.
איוב קרא: החוקיים, איך שלא יהיה, אתה יודע מי נכנס ומי יוצא.
איוב קרא: אין לי בעיה איתם בכלל, רק צריך לפקח.
חזי מוקד: אני חדש בעסק הזה, אני לומד את זה, אני אשמח לקבל את הנתון הזה, לבדוק אותו ולהחזיר תשובה.
חזי מוקד: בכל מקרה, מדוע שלא יבצעו את המשימה הזו ערביי ארץ ישראל, שיש שם אבטלה איומה, הם מכירים את עבודת מסיק הזיתים, הרי הם גדלו במקומות האלה - למה שהם לא יטפלו בזה?
חזי מוקד: למה לקחת עוד איזה שהיא קבוצה, לשים אותה אצלנו?
חזי מוקד: נכון שהיא לא בעייתית, אבל זה פתח לכל מיני בעיות.
סא"ל יצחק גורביץ': העובדה היא שמי שמזמין חלק מהפועלים זה בעלי קרקעות שהם ערביי ארץ ישראל, אז כנראה שיש איזה שהיא בעיה חברתית שלא מאפשרת זאת.
קריאה: ערביי ארץ ישראל הם ישראלים, ולמדו מהאחרים, מהישראלים לא לעבוד.
איוב קרא: כל עוד יש קצבאות, למה שיעבדו?