GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יורי שטרן: החשש שלי - ואני אומר את זה בלי שום מידע מוקדם - שאתם מחזיקים רק חלק מהביקוש בגלל חוסר פרסום מידע.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: בידיך לעשות את הפרסום שאתה חושב שהוא חסר.
יורי שטרן: משרד החקלאות לא צריך את שירות התעסוקה כדי לפרסם את הדברים.
יורי שטרן: התקינה עד כה היא לא תקינה אלא היא פשוט חישוב מסויים.
יורי שטרן: החישוב המסויים הזה מבוסס על חלוקה של מה שיש.
יורי שטרן: זאת אומרת, נותנים להם מכסה והם מחלקים.
יורי שטרן: זה לא חישוב שבא לבטא את הצרכים.
יורי שטרן: יוסף שי: לא, זה מתחיל הפוך.
יורי שטרן: זה תקינה כפול דונמים וכולי.
יורי שטרן: מקבלים את האגריגט שמתקבל, לוקחים את ההקצאה, מחלקים אחד בשני ומקבלים את המספר.
יורי שטרן: כך זה עובד.
יורי שטרן: אנחנו נמצאים בשלב של בדיקת הצורך התקני.
יורי שטרן: לאור הצורך התקני אפשר לדעת כמה הוא הביקוש.
יורי שטרן: פסח גרופר: לנו אין בעבודה שנתית 17 אלף תאילנדים כי כל הזמן הם מתחלפים.
יורי שטרן: יש תקופות שאנחנו עובדים עם 15 אלף כי זה מסה של אנשים שחוזרים ואפשר להביא חדשים.
יורי שטרן: קחו בחשבון שהבקשה שלי שמסת
יורי שטרן: מכת על הגדלת המכסה, זו גם הנקודה הזו שאנחנו עובדים עם פחות פועלים.
יורי שטרן: יוסף בלאייר: יש לנו הרבה מאוד בעיות בחקלאות אבל יש נושא אחד שבאמת לא עולה כסף.
יורי שטרן: אנחנו מתחננים שתשחררו אותנו ממספר המכסות של העובדים כי אתם לא מתארים לכם מה זה עושה.
יורי שטרן: זה גרם למריבות בישובים, יש מחסור גדול בעובדים, המשקים לא יכולים להתפתח, זה גורם לעבירות ושמעתם מה שקורה בערבה התיכונית.
יורי שטרן: לא מביאים אף אחד מסלובקיה כדי שהוא יסתובב לייפות את הערבה.
יורי שטרן: המשקים צריכים להתפתח.
יורי שטרן: אנחנו עומדים עם מספר עובדים קבוע ואנחנו פשוט לא מסוגלים להמשיך לחיות.
יוסף בלאייר: היו"ר יורי שטרן: המכסה מחייבת אתכם בשעות עבודה נוספות.
יוסף בלאייר: יוסף בלאייר: בוודאי, בתשלום מלא.
יוסף בלאייר: אני יכול להראות לכם מאות משקים שקיבלו בחלוקה ההיסטורית את המספר הכי גדול, ארבעה עובדים למשק, ומאז הם הוכפלו.
יוסף בלאייר: הם שואלים איך אפשר.
יוסף בלאייר: מה שקורה הוא שנקלענו למצב שהוא בלתי אפשרי וכולם מתעלמים מזה וזה לא בסדר.
יוסף בלאייר: זה הגיע לסכסוך בין הארגונים, זה הגיע לסכסוך בין התנועות.
יוסף בלאייר: היו"ר יורי שטרן: אם למשל לא הייתה הגבלה לעובדים יותר מיומנים כמו התאילנדים, עניין המתנדבים העובדים היה נגמר?
יוסף בלאייר: יוסף בלאייר: כן.
יוסף בלאייר: למתנדבים יש יתרון אחד על-פני התאילנדים, שאותם אפשר לארגן לעונה יותר קצרה.
יוסף בלאייר: אף אחד לא יביא תאילנדי לשלושה-ארבעה חודשים.
יוסף בלאייר: אני רוצה לתת תשובה לא דרך התאילנדים ואני אומר שזה לא יאומן שאנחנו הולכים לשנות ה2000- ומתעסקים אתנו במיכסות של עובדים.
יוסף בלאייר: התאילנדים, מי שמכיר אותם, יש להם דבר שאין לאחרים - הם לא מתערבבים באוכלוסייה, הם לא נשארים כאן הם לא רוצים להישאר כאן.
יוסף בלאייר: אני מכיר תאילנדים שמסתובבים בארץ כבר שמונה-תשע שנים ואנחנו לא מספיק טובים עבורם כדי שהם ישארו כאן.
יוסף בלאייר: יש להם גאווה לאומית ברמה גבוהה.
יוסף בלאייר: אני חוזר ואומר שהשיטה הזאת של המיכסות יוצרת אצלנו מצב בלתי אפשרי.
בניהו מנדל: היו"ר יורי שטרן: אתה הסתייגת מהחישובים של שירות התעסוקה.
בניהו מנדל: בניהו מנדל: אני מאשים את שירות התעסוקה, לא רק מסתייג.
בניהו מנדל: יאיר פרץ: החישובים הם בהתאם לחוק הממשלה.
בניהו מנדל: הם רוצים יותר.
בניהו מנדל: בניהו מנדל: שירות התעסוקה מ15- בנובמבר 98 עוד לא השיב למכתבים שאני יכול להציג אותם כאן אחד אחרי השני.
בניהו מנדל: אני מדבר על מכתבים שנכתבו על-ידי ארגון מגדלי העופות שאני המזכיר שלו.
בניהו מנדל: גם משרד החקלאות וגם שירות התעסוקה התעלמו מענף הלול למרות שמהיום הראשון שהביאו תאילנדים למדינת ישראל הקציבו לענף הלול שהוא הענף הכי גדול בחקלאות.
בניהו מנדל: אני חוזר ואומר, אני מייצג את ענף החקלאות הכי גדול במדינת ישראל שמונה קרוב ל5,000- מגדלים.
בניהו מנדל: הענף הזה בחמש השנים האחרונות מתייעל בצורה יוצאת מן הכלל אבל דרושים לנו עובדים זרים.
בניהו מנדל: יש פה נושאים שונים כמו הזרקה לעופות, הוצאת זבל וכולי.
בניהו מנדל: קיבלתי מכתב ממנכ"ל משרד החקלאות הקודם ואומר: "בניהו, לצערך הרב אני האיש שקובע קריטריונים ולענף הלול לא יהיו עובדים".
בניהו מנדל: זה כתוב במסמך ואני יכול להראות לכם אותו.
בניהו מנדל: אני מחזיק את הבקשות לעובדים זרים וענף הלול לא מופיע כאן.
בניהו מנדל: רפי אביזוב: בזמנו כשישבו על ההקצאות, הייתה החלטה של הנהלת משרד החקלאות - ואני לא נכנסתי לזה כי אני לא מתמצא בזה - לא לתת לא לענף הלול ולא לבקר.
יורי שטרן: רפי אביזוב: אני לא יודע למה.
יורי שטרן: אני לא מתמצא בזה.
יורי שטרן: אני אישית לא עסקתי בקביעה אם לתת לדונם עגבניות או לשני דונם.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: סיכום ביניים.
יורי שטרן: המנכ"ל יושב כאן והוא יבדוק.
יורי שטרן: בניהו מנדל: אנחנו שלחנו קריטריונים שקבענו יחד עם מועצת הלול לקבלת עובדים זרים ואני אומר לכם שאלה הם קריטריונים מחמירים.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: איפה היו צריכים להסדיר את הנושא הזה?
בניהו מנדל: היו"ר יורי שטרן: הפנייה היא למנכ"ל משרד החקלאות.
בניהו מנדל: יושבים פקידים אולי מיומנים מאוד, אני לא יודע, וקובעים מה שלהערכתם הענף צריך.
בניהו מנדל: יש לך פה עסק חי ואת הגישה הזאת צריך לשנות.
בניהו מנדל: יוסף ישי: אני מניח שמי שאז קיבל את ההחלטה, שיקוליו היו עמו.
בניהו מנדל: מה שקרה בשנים האחרונות בענף הלול הוא שהם עברו להפנמה של יתרונות לגודל.
בניהו מנדל: בעבר אולי חשבו שענף הלול לא צריך עובדים זרים כי פחות או יותר יחידת לול, שזה משק משפחתי, הייתה יחידה שיכולה להיתמך על-ידי בעל המשק, אשתו והבן.
בניהו מנדל: היום הענפים האלה עברו איזשהו שינוי ויש פה הפנמה לגודל.
בניהו מנדל: היום לגדל פטמים, מגדל יכול לגדל גם 200 וגם 300 טון.
בניהו מנדל: כשיש לך 300 טון בשום פנים ואופן אי-אפשר לשווק עם שלושה אנשים.
בניהו מנדל: החשש שלי הוא שכל עבודת הסטטיסטיקה יכול להיות שהיא לוקה בחסר.
בניהו מנדל: אני רואה את הטופס הזה פעם ראשונה.
בניהו מנדל: היו"ר יורי שטרן: הבקשה שלי היא לתת עדיפות.
בניהו מנדל: כל הסוגייה הזאת של הקריטריונים מחייבת בדיקה ובחינה מחדש ובדחיפות.
בניהו מנדל: יאיר פרץ: צריך להחזיר את המושג של העזרה ההדדית בהתיישבות, שזה ערך חשוב.
בניהו מנדל: עמי אוליאל: היא קיימת.
בניהו מנדל: אני מזמין אותך לבוא ולראות.
אברהם רביץ: היוזמה היא בעצם יוזמה לבדוק מדוע מצמצמים ואם אפשר לעזור לנו, וזה חשוב מאוד.
אברהם רביץ: אני חושב שעל זה מגיעה ליושב-ראש תודה.
אברהם רביץ: אני מוכרח גם לציין את הידע וההתמצאות של היושב-ראש בנושא כי חשבתי שאנחנו באים לחלל ריק.
אברהם רביץ: אני מוכרח לסגור כאן כמה פינות.
אברהם רביץ: נזרקים דברים בחדר ואומרים שהיו ובדקו ולא משלמים.
אברהם רביץ: אתה גם בדקת מה עושים רוב החקלאים?
יורי שטרן: אברהם הראובני: לכולנו.
יורי שטרן: על-פי החוק בעצם התאילנדי צריך לקבל שק אורז בחודש, נקודה ובא בא לציון גואל, אבל במציאות התאילנדי מקבל עופות וכולי.
יורי שטרן: לפי ההסכם החקלאי צריך לקבל מהחקלאי, כשהוא מגיע לארץ, סט בגדי עבודה, שק אורז לחודש ומגורים ובזה נגמרת המחוייבות של החקלאי לתאילנדי.
אברהם רביץ: השגריר התאילנדי אכן ביקר במקומות.
אברהם רביץ: אתה יודע שבחלק מהמקומות שהוא ביקר משלמים שכר עבודה יותר גבוה כי לחקלאים לא היה לב לתת פחות?
אברהם רביץ: את זה מישהו פה אמר?
אברהם רביץ: יותר מזה.
אברהם רביץ: כמה חקלאים נותנים לתאילנדים לצלצל הביתה על חשבונם?
אברהם רביץ: מישהו דיבר על זה?
אברהם רביץ: אני אומר בפירוש שאנחנו חרדים כי אנחנו יודעים שגם אם אחד לא ישלם משכורת, זה יצא החוצה ויאמרו שלא משלמים משכורת לתאילנדים.
אברהם רביץ: חברת עמיר גילתה חקלאי שלא שילם לתאילנדים כסף והיא הלכה ושילמה לו מכיסה את הכסף והגישה נגד החקלאי תביעה בבית-דין לעבודה.
אברהם רביץ: אנחנו מאוד חרדים ודואגים לנושא הזה והנושא מסודר עד כמה שאפשר.
אברהם רביץ: אני לא אומר שאין חריגים אבל אי-אפשר לבוא ולומר שהשגריר היה ומצא שלא משלמים בכמה מקומות כי זה לא כך.
אברהם רביץ: היו"ר יורי שטרן: אנחנו נקבל את הדוח של השגריר עם הערות ראש מינהלת העובדים הזרים.
אברהם רביץ: אז נתייחס לזה.
אברהם רביץ: זה שאחד נותן יותר, לא מכפר על אחד שלא שילם.
אברהם רביץ: אברהם הראובני: כשמציינים את הדברים, צריך לציין גם את זה.
אברהם רביץ: אנחנו באים לדבר כאן על הצמצום וזה בעצם הקטע המרכזי עליו אנחנו מדברים.
אברהם רביץ: מעבר לזה שעשרה אחוז נמצאים בחוץ, והעלו כאן את העניין של הקריטריונים, הקריטריונים עצמם הם לא קריטריונים שבאו ואמרו דונם גפן צריך פועל, אלא באו ואמרו שדונם גפן צריך פועל אבל לא תקבלו פועל אלא תקבלו רבע פועל.
אברהם רביץ: זאת אומרת, צימצמו את הקריטריונים בארבעים אחוז כבר מראש.
אברהם רביץ: שי ארד: לא.
אברהם רביץ: אנחנו לא יודעים בכמה זה צומצם.
אברהם רביץ: אברהם הראובני: אני יכול להגיד לך בכמה זה צומצם.
אברהם רביץ: היו"ר יורי שטרן: אני מקבל את דברי מנכ"ל משרד החקלאות שאומר שהנושא הזה ייבדק וכי מה שקודם לחישובים הסופיים זה החישוב התקני.
אברהם רביץ: אברהם הראובני: כשבאים לדבר על צמצום - אני מבין שלממשלה יש אינטרס ואני לא נכנס לאינטרס הזה - צריך לדעת שהפועלים הזרים בחקלאות לא מהווים תחרות לאף עובד ישראלי, כך שאין פה שום קשר לאבטלה.
אברהם רביץ: ממשלת ישראל בזמנו שילמה לכל פועל ישראלי שהיה מוכן לעבוד בחקלאות תוספת של 1,500 שקלים מעל שכר המינימום, אבל אף אחד לא בא לעבוד כי הם לא רוצים לעבוד בחקלאות.
אברהם רביץ: אין פה מצב שזה מהווה תחרות לשוק הישראלי או גורם לאבטלה.
אברהם רביץ: יאיר פרץ: בזמנו הייתה הפגנה גדולה של תושבי אופקים, מי שזוכר אותה, ואחד האנשים ניסה להכניס את העובדים מאופקים לנושא החקלאות.
אברהם רביץ: העמידו שני אוטובוסים לקטיף הדרים, אבל הסתבר שביום הראשון באו עשרה ולמחרת האוטובוסים היו ריקים.
אברהם רביץ: היו"ר יורי שטרן: אני מכיר עולים חדשים מאופקים שעובדים במשתלות.
אברהם רביץ: ביקשתי מחקלאי מסויים לבוא לכאן, אבל הוא אמר לי שגם אם אהרוג אותו, הוא לא יבוא לכאן.
אברהם רביץ: הוא התחיל להסביר לי את העובדה שהוא מנסה לעבוד עם עובדים פלשתינאים אבל הוא לא מצליח כי הם לא באים.
אברהם רביץ: הוא אומר שאין לו ברירה והוא נשאר במשק לקטוף כי הוא התחייב למועצה לשיווק פרי הדר לקטוף פומלית.
אברהם רביץ: עמי אוליאל: אני מזכיר ארגון מגדלי הפירות בארץ, חבר מושב שדה ניצן בנגב.
אברהם רביץ: מאוד נהניתי מהפתיחה של היושב-ראש.
אברהם רביץ: אנחנו לא שומעים הרבה דברי אהדה בארץ לחקלאות הישראלית, בעולם כן, אבל בארץ מעט מאוד מפרגנים לנו.
אברהם רביץ: שמחתי לשמוע את הפתיחה שלך.
אברהם רביץ: אני מזמין אותך ואת חברי הוועדה לבוא לבקר במושב שלי, מושב שדה ניצן בנגב, להתרשם גם מדרך העבודה, דרך העסקה, דרך הטיפול, אושרם של העובדים, שמירת זכויותיהם וכולי.
אברהם רביץ: דרך אגב, אני מזמין גם את כל נציגי הארגונים המופקדים על זכויות העובדים הזרים לבוא לבקר וללמוד כיצד מתייחסים לעובדים, איך העובדים עובדים.
אברהם רביץ: על כל שאלה ועל כל תשובה - טוב מראה עיניים.
אברהם רביץ: היו"ר יורי שטרן: לא מדובר כאן בטוב לב אלא מדובר בזכויות של אנשים.
אברהם רביץ: עמי אוליאל: גם אני מדבר על זכויות.
אברהם רביץ: העקרון שמנחה אותנו הוא כלכלי.
אברהם רביץ: עובד מאושר מפיק ונותן תפוקה הרבה יותר טובה ויעילה ואין נזקים והתוצרת מטופלת באיכות טובה מאוד.
אברהם רביץ: זה מה שמנחה אותנו ואתם מוזמנים לראות.
אברהם רביץ: ענף המטעים, ענף הפירות הוא ענף גדול מאוד, פזור על כל חלקי הארץ, נפגע מאוד בעבר מהחלטות שרירותיות שהתקבלו על-ידי משרד החקלאות בקדנציה שלפני הקודמת.
אברהם רביץ: אני מדבר על שר החקלאות הקודם, יעקב צור, קיבוצניק, שמתוך אידיאולוגיה שלו קבע שתי החלטות שפגעו בנו מאוד: האחת, שקיבוצים לא צריכים עובדים זרים.
אברהם רביץ: השנייה, צפון הארץ לא צריך עובדים זרים.
אברהם רביץ: מאחר שבענף שלנו יש חלק גדול קיבוצים, מושבים ומושבות בצפון, יצאנו נפגעים מאוד בחלוקה ההיסטורית.
אברהם רביץ: קיווינו שבאמצעות תקינה וקריטריונים חדשים המצב המעוות הזה תוקן, אבל לצערי לא כך קרה.
אברהם רביץ: יש לנו השגות והן מגובות במכתבים טריים אל משרד החקלאות שמתריעים על העיוותים.
אברהם רביץ: היו"ר יורי שטרן: הסכים והבטיח לנו מנכ"ל משרד החקלאות שתתבצע כאן בדיקה מחודשת של כל הנושא.
אברהם רביץ: עמי אוליאל: במסגרת הפעילות הקיימת היום בענף והעסקת העובדים הזרים יש שיתוף פעולה רב למשל בין ענף ההדרים וענף הפירות לניוד מסודר של העובדים בין העונות.
אברהם רביץ: כיוון שאלה הן עונות לא חופפות, חייבים לשמור על האפשרות הזאת גם בעתיד כדי שבאמת לא יצטרך מושבניק או קיבוצניק להעסיק עובדים כשהוא לא צריך אותם.
אברהם רביץ: מאיר יפרח: בענף הירקות, נכון להיום עובדים 4,800, אבל אני קובע שבענף הירקות עובדים היום 6,500 עובדים ללא אשרות מאושרות אלא שהם מענפים אחרים.
אברהם רביץ: זאת אומרת שיש כאן חלוקה לא נכונה בין הענפים.
מאיר פרוש: אחת הבעיות שצריך לטפל בה בחלוקה החדשה היא נתינת רשיונות לקבלנים שמחזיקים שמונים, תשעים ומאה עובדים.
מאיר פרוש: אני חושב שזה חלק מהעיוותים שמעוותים את כל נושא השכר.
יורי שטרן: מאיר יפרח: כן.
יורי שטרן: צריך לתת את האשרות לחקלאים עצמם ושזה לא ייעשה באמצעות מתווך.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: המשק לא מקבל את האשרות ישירות אלא זה נעשה רק באמצעות מתווך?
יורי שטרן: מאיר יפרח: בגלל שאין חלוקה צודקת, בגלל שהייתה מההתחלה חלוקה מעוותת, יש צורך לחקלאים להשלים את החוסר שלהם מעבר לאשרות המאושרות ומישהו משלשל לכיסו בין ארבעים לחמישים שקלים ליום עבודה, שזה תשלום למתווך.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: בתיה, יש כניסת אנשים שהם תיירים כביכול?
בתיה כרמון: מאיר יפרח: אני לא מדבר על מה שמחוץ ל17- אלא על מה שבתוך ה17-.
בתיה כרמון: אני חושב שמנכ"ל החקלאות יצטרך לדון בנקודה הזאת כי זאת נקודה שגרמה לסכסוכים בין הענפים ועיוותה את הדברים.
בתיה כרמון: אני חושב שזו נקודה שצריך לטפל בה ולא לתת לה גיבוי ממלכתי ולחזור על כל הפשעים שנעשו קודם.
בתיה כרמון: אברהם דניאל: אני אומר את הדברים בקיצור רב ואני מקווה שנלמד מהטעויות.
בתיה כרמון: ענף הפרחים זה ענף שעובד כל השנה ואין תחלופה של עובדים.
בתיה כרמון: גם בעונה המתה, בקיץ, אז אנחנו מכינים את העונה, בתקופה הזאת אנחנו עדיין מניידים עובדים.
בתיה כרמון: להערכתי חסרים לענף כאלפיים עובדים.
בתיה כרמון: יפרח צודק בדבריו במאה אחוז.
בתיה כרמון: בחלוקה לא נכונה נתנו למעשה את הכוחות לחברות ואז למעשה הן שולטות בנו.
בתיה כרמון: יש מצב שכולם עושים טובה למעסיק.
בתיה כרמון: היו"ר יורי שטרן: אין לכם חברת כוח אדם משלכם?
בתיה כרמון: אברהם דניאל: אנחנו עובדים בהסכמים אבל עדיין אין לנו את השליטה מהסיבה הפשוטה שאין לנו את האשרות.
בתיה כרמון: בשנת 1994, כשהבאנו את עובדים הזרים, אורה נמיר אמרה שיהיו שני עובדים זרים במשק אחד.
בתיה כרמון: אז אני כמזכיר הארגון אמרתי ששניים למשק זה לא מספיק, כי מה שקורה שגם מי שגר במושב, גם אם הוא לא חקלאי, מגיעה לו אשרה.
בתיה כרמון: המציאו פטנט שנקרא שירשורים.
בתיה כרמון: אם לא יהיו לנו מספיק עובדים, אנחנו נביא תיירים ואנחנו נעשה הכל כי אין לנו ברירה אחרת.
בתיה כרמון: אם לא יינתן לנו פתרון נכון וטוב ולא יהיו לנו מספיק עובדים, זאת הדרך היחידה לעשות את כל התרגילים בעולם על-מנת להביא אותם ואני חושב שזה לא יהיה טוב לאף אחד שכך זה ייעשה.
בתיה כרמון: אני אומר שאנחנו חייבים ללמוד מזה ולגרום לכך שיהיו מספיק עובדים בחקלאות כי זה הדבר היחידי שנשאר לנו.
בתיה כרמון: תנו לנו לעבוד בשקט.
בתיה כרמון: בתיה כרמון: מדברים כאן שיש צורך בעובדים ומיד זה שווה עובדים זרים.
בתיה כרמון: נכון, באמת צריכים עובדים ונכון שבאמת במצב הנוכחי הקיים אין ברירה אחרת.
בתיה כרמון: זה כמו בסיעוד.
בתיה כרמון: כמו לגבי עובדי הבניין, אני חושבת ואני אומרת את זה כל הזמן וכל השנים, מעולם לא ישבו בצורה רצינית ובדקו את הנושא הזה, את הנחיצות של העובדים הזרים, את האלטרנטיבות וכולי.
בתיה כרמון: היו"ר יורי שטרן: אני חושב שכמו שנעשה במשרד הבינוי והשיכון - ובישיבה לפני שבוע הסמנכ"לית לכלכלה אמרה שהם עושים עכשיו מחקר בנושא הזה - אם לא נעשה דבר כזה במשרד החקלאות, כדאי שזה ייעשה.
בתיה כרמון: זה גם יעזור מול כל מיני החלטות שרירותיות של המשרדים השונים.
בתיה כרמון: בתיה כרמון: יש כל מיני נושאים שעולים כסף, שהמדינה צריכה להשקיע ויכולים לעזור לפתור את הנושא.
בתיה כרמון: היו"ר יורי שטרן: פתרונות אחרים לא יתבצעו בשנה הקרובה.
בתיה כרמון: צריך לבדוק את הצרכים אבל גם הענף צריך לבדוק את עצמו לאור ההתפתחויות.
בתיה כרמון: מדינת ישראל לא תהיה פתוחה לכניסת זרים מכל מיני שיקולים ויהיו הגבלות ולכן כדאי לראות איך מתמודדים עם זה.
בתיה כרמון: זה לא אומר שצריכים באופן מלאכותי ליצור כל פעם מחסומים ולתת לחברות התיווך לשלוט, וכאן זה עניין של מדיניות המינהלת ושל שירות התעסוקה.
בתיה כרמון: אני ארצה אחר-כך לקבל את ההסברים שלכם למה לא לתת את האשרה ישירות לחקלאי אלא לתת אותה לחברת כוח אדם.
בתיה כרמון: אפרים כהן: האשרה ניתנת ישירות לחקלאי.
בתיה כרמון: זה שהם לוקחים כמתווך חברת כוח האדם, זו בעיה שלהם.
בתיה כרמון: שי ארד: ההקצאה ניתנת ישירות לחקלאי.
בתיה כרמון: החקלאי רשאי להביא את העובדים בעצמו או באמצעות כל חברת כוח אדם שהוא רוצה.
החלטת הוועדה: 1.
החלטת הוועדה: הוועדה פונה לממשלה לבדוק את הצרכים האמיתיים של ענף החקלאות, בכוח העבודה בכלל ובעובדים הזרים, ולהחליט על המכסה בהתאם לצרכי הענף ויכולתו להתפתח.
החלטת הוועדה: 2.
החלטת הוועדה: הוועדה מבקשת ממשרד החקלאות לדווח לנו בעוד חודש על תוצאות הבחינה מחדש של אופן החישוב, ולדווח על גיבוש עמדת המשרד בנושא צרכי הענף בכוח האדם.
החלטת הוועדה: 3.
החלטת הוועדה: הוועדה מבקשת ממשרד החקלאות לייצג את עמדת הענף בממשלה וליזום דיון עם ראש-הממשלה, עם שר העבודה ועם שר האוצר, כי אלה הם הגורמים שהחליטו על הקיצוץ.
החלטת הוועדה: 4.
החלטת הוועדה: הוועדה תקיים דיון לאחר שנקבל את דוח השגריר התאילנדי והחומר הנוסף שנקבל מארגוני זכויות האדם וזכויות העובד.
החלטת הוועדה: 5.
החלטת הוועדה: אחרי קבלת החומר והתייחסות מינהלת העובדים הזרים ושירות התעסוקה, הוועדה תערוך ביקורים בשטח.
החלטת הוועדה: 6.
החלטת הוועדה: בדיונים במשרד החקלאות ייכללו כמובן גם דו-שיח או רב-שיח עם הגורמים של שירות התעסוקה והמינהלת.
החלטת הוועדה: שי ארד: לסעיף 2, הסמכות מוקנית לשירות התעסוקה ולא למשרד החקלאות.
החלטת הוועדה: אנחנו נענינו לכל המלצות משרד החקלאות.
החלטת הוועדה: היו"ר יורי שטרן: הסמכות היא בידיכם, אבל אני רוצה להפוך את הקערה על-פיה ושהסמכות שלכם תבוצע ותמומש בהתאם לצרכים והערכות של הגורם המקצועי ולא על-בסיס של קביעה מראש של איזושהי מכסה.
החלטת הוועדה: יוסף שי: אני מבקש להאריך את המועד כי ששים יום זה מועד קצר מאוד.
החלטת הוועדה: אם רוצים לעשות משהו רציני, התקופה צריכה להיות ארוכה יותר.
החלטת הוועדה: היו"ר יורי שטרן: אני מוכן אבל אין לך כי הממשלה תקבל החלטה וכל מה שתעשה אחרי כן לא יהיה בו כלום.
החלטת הוועדה: יאיר פרץ: אני מציע שעד לקבלת הנתונים ועד לדיון בממשלה, ששירות התעסוקה לא יקצץ במאומה בענף החקלאות.
החלטת הוועדה: אפרים כהן: הדיון הוא פורה וענייני.
החלטת הוועדה: אנחנו פקידים מקצועיים שמבצעים החלטות ממשלה.
החלטת הוועדה: אם הממשלה החליטה מה שהחליטה בישיבתה בחודש אוגוסט 1999 שהשתתף בה בין היתר שר החקלאות, אנחנו פקידים מקצועיים שמבצעים את ההחלטות.
החלטת הוועדה: היו"ר יורי שטרן: אתה צודק.
החלטת הוועדה: אנחנו מפנים את הפנייה הזאת לשר העבודה ולא אליכם.
החלטת הוועדה: אני מודה לכם מאוד.
יורי שטרן: אפרים כהן:			בזמנו אנחנו הצענו שיהיה כרטיס מגנטי לכל עובד   				זר.
יורי שטרן: כרטיס חכם.
יורי שטרן: ברגע שאתה פוגש אותו והוא מציג בפניך את הכרטיס החכם הזה, אתה יכול מיד לזהות את כל הנתונים האישיים שלו, וזאת ללא שאתה מעכב אותו וגורם לו עינוי.
יורי שטרן: יש החלטה על כך, אבל היא לא מתבצעת.
יורי שטרן: ההחלטה, אם אינני טועה, היא מאוגוסט 1997, בנושא כרטיסים חכמים שהם באחריות משרד הפנים.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:		אנחנו נבדוק את זה אם משרד הפנים.
יורי שטרן: כשהעובד הזה נכנס למדינת ישראל, האם יכול להיות חומר מרוכז שהוכן על-ידי אחד ממשרדי הממשלה או על-ידי מינהלת העובדים הזרים, בו מוסבר לעובד מה מותר, מה אסור, מה הזכויות שלו והיכן הוא יכול להתלונן אם הן מופרות?
יורי שטרן: אפרים כהן:			אני יודע שקיים דף כזה – בשפות שונות - שניתן   				לכל עובד שנכנס למעשיהו.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:		אני מדבר על הכניסה לארץ.
יורי שטרן: אפרים כהן:			נדמה לי, אם אני לא טועה, התחלנו להפעיל את   				זה גם בכניסה לשדה התעופה, אבל אני צריך לבדוק את זה.
יורי שטרן: דנה אלכסנדר:			התאחדות הקבלנים מפיצה דף כזה, אבל אין בו   				זכויות.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:		אפרים, אני מבקש לבדוק אם יש מכתב כזה   				לעובד.
יורי שטרן: דנה אלכסנדר:			לעניין אי-הימצאות העובד כדי לגבות עדות, יש   				פרוצדורה של גביית עדות מוקדמת.
יורי שטרן: אני לא יודעת אם המשטרה ניסתה לפתוח תיקים, לפנות לבתי-משפט ולבקש עדות מוקדמת.
יורי שטרן: אם הם היו אומרים שהם ניסו ובתי-המשפט לא גובים עדות מוקדמת, היה צריך לפנות להנהלת בתי-המשפט, אבל אני לא חושבת שהיו פניות מהסוג הזה ואני לא חושבת שנעשה המאמץ כדי לפתוח תיקי חקירה ולהגיש כתבי אישום בתיקים האלה.
יורי שטרן: יש אפשרות של עדות מוקדמת וזה נעשה גם בבית-הדין לעבודה, וזה קורה כשהעד חייב לעזוב את הארץ.
יורי שטרן: לגבי ההצעה להנפיק כרטיס חכם שיבוא במקום דרכון.
יורי שטרן: הכרטיס לא יכול לבוא במקום הדרכון כי כרגע החוק במדינת ישראל מחייב תושב זר לשאת את דרכונו.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:		זה יכול להקל על העובד הזר שלא רוצה להסתובב   				עם הדרכון שלו.
יורי שטרן: דנה אלכסנדר:			הדרכונים נדרשים גם אם העובד רוצה לפתוח   				חשבון בנק וגם אם הוא צריך לצאת בדחיפות מהארץ.
יורי שטרן: בני פרינבוך:			אסיר יוצא לחופש עם פס חופשה ועם חותמת של   				שירות בתי-הסוהר ולכל שוטר שעוצר אותו הוא מראה את זה וזה כמו תעודת זהות.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:		זה נכון, אבל הוא עציר.
יורי שטרן: המדינה לא יכולה   				להחרים דרכונים ולהחליף אותם בתעודה פנימית.
יורי שטרן: המדינה יכולה לצייד את העובדים בתעודה נוספת.
יורי שטרן: יולי חרומצ'נקו:			התעודה היא לא תעודה פנימית.
יורי שטרן: התעודה היא   				תעודה של מדינת ישראל והיא תעודה רשמית.
יורי שטרן: דנה אלכסנדר:			גם אם היא רשמית, אין לנו שום סמכות בחוק   				לקחת את רכושו של האדם והדרכון הוא רכושו של האדם.
יורי שטרן: יולי חרומצ'נקו:			מה שניסו להציג כאן כאילו לכרטיס המגנטי אין   				תוקף, אבל זה לא נכון.
יורי שטרן: דנה אלכסנדר:			לא.
יורי שטרן: הוא לא בא במקום דרכון.
יורי שטרן: יולי חרומצ'נקו:			הוא פוטר את האדם מלשאת מסמך מזהה אחר   				מכיוון שזה מסמך הזהות שלו.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:		אני מבקש ממך לבדוק עד כמה התעודה המזהה   				הזאת יכולה להחליף דרכון.
יורי שטרן: ההנחה שלי היא – ואישרו את זה גם אחרים – שבכל מקרה העובד צריך להישאר עם הדרכון שלו.
יורי שטרן: אם תהיה לו תעודה נוספת, הוא יוכל לשמור את הדרכון בביתו.
יורי שטרן: יולי חרומצ'נקו:			אני לא חולק על זה.
יורי שטרן: אני רק אומר שהמסמך הזה   				הוא מסמך בר-תוקף.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:		אם הוא נעצר והדרכון אצל המעסיק, הוא לא   				יכול לצאת מהארץ כי הוא לא יעלה על המטוס עם הכרטיס המגנטי הזה.
יורי שטרן: לכן עניין הדרכונים אצל המעסיק זאת עדיין עבירה.
יורי שטרן: יולי חרומצ'נקו:			אני לא מדבר על זה שמעסיק לוקח דרכון מעובד   				זר.
יורי שטרן: זה לא תחום ענייני.
יורי שטרן: אני מדבר על זה שישנה מטרה בעצם אחזקת הכרטיס המגנטי.
יורי שטרן: הכרטיס המגנטי הזה לגבי שוטר או מישהו אחר, ישמש כמסמך מזהה.
יורי שטרן: סיגל רוזן:			שאלת כמה מתלוננים בגין הדרכונים שנלקחו   				מהם והתשובה היא אף לא אחד.
יורי שטרן: הם פשוט לא יודעים שהם יכולים להתלונן.
יורי שטרן: בפעם היחידה שניסינו להגיש תלונה בעניין אחר, עובד זר ביקש להתלונן על כך שמעסיק גנב את רכושו הפרטי, המשטרה לא ידעה איך להתמודד עם תלונה שמוגשת מבית כותלי הכלא.
יורי שטרן: בני פרינבוך:			שירות בתי-הסוהר קיים מאז 1956 ומשטרת   				ישראל גובה עדויות מאסירים לפחות במהלך שלושים-ארבעים שנה.
יורי שטרן: אל העצור מוזמן שוטר והוא רשאי להתלונן.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:		אני חושב שהדף הזה שאתם מחלקים לעצור צריך   				לכלול המלצה שתאמר לו מה עליו לעשות אם הדרכון שלו מוחזק על-ידי המעביד כנגד רצונו או שחייבו אותו למסור את הדרכון למעסיק, אם לא שילמו לו משכורת וכולי.
יורי שטרן: אני לא מדבר על כך שהוא יודיע ואחר-כך ידאגו להחזרת הדרכון, שזה ברור.
יורי שטרן: בני פרינבוך:			אתה מדבר על הדף שהוא מקבל בכניסה לארץ?
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:		לא, אני מדבר על דף שהוא יקבל בכלא.
יורי שטרן: אני לא   				בטוח שהעובד שמקבל דף בכניסה, ישמור אותו עד למעצרו, אם יקרה.
יורי שטרן: מה עוד שלא תמיד אתם מאפשרים לעובד לקחת את חפציו למעצר ויכול להיות שאותו דף יהיה באותה מזוודה שלא נתנו לו לקחת אותה.
יורי שטרן: רואים שאנחנו מכוונים את המערכת לכמה דברים שקודם עברו בקלות.
יורי שטרן: אפרים, אתה תרכז את דף הנהלים.
יורי שטרן: אפרים כהן:			להערכתי זה ניתן מאחר שחילקנו את זה לכל   				הענפים – ענף הבנייה וענף החקלאות – אבל זה טעון בדיקה אישית שלי ואני רוצה לבדוק אם זה ניתן לעובד הזר עם כניסתו לשדה התעופה.
יורי שטרן: בישיבה הקרובה אני אתן לך תשובה יותר מפורטת בעניין כי אין לי כאן עכשיו את כל הפרטים.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:		בשדה התעופה יש דוכנים לקבלת תיירים וכל   				עובד שמגיע עובר דרכם.
יורי שטרן: בתיה כרמון:			לא בהכרח.
יורי שטרן: אנשים שמגיעים בצורה פרטנית, כמו   				עובדים סיעודיים, לא עוברים את הדוכנים האלה.
יורי שטרן: המסה הגדולה, העובדים שבדרך כלל יש בעיות אתם, עוברים שם.
יורי שטרן: יכול להיות שהדף הזה צריך להיות מחולק שם.
יורי שטרן: אפרים כהן:			אין בעיה.
יורי שטרן: דנה אלכסנדר:			מכל התשובות השונות שניתנו כאן עדיין לא   				הצלחתי להבין האם יש נוהל ברור שכאשר נודע למשרד העבודה שהדרכון של עובד שנעצר מוחזק על-ידי מעבידו, האם יש נוהל להעביר תלונה בעניין הזה למשטרה?
יורי שטרן: אפרים כהן:			לא תלונה אלא דיווח.
יורי שטרן: דנה אלכסנדר:			ומה עושה עם זה המשטרה?
יורי שטרן: אפרים כהן:			כאנשים שעובדים בשטח, לנו חשוב שהדרכון יהיה   				אצלו כדי שהוא יוכל לצאת כמה שיותר מהר.
יורי שטרן: לכן אנחנו עושים את כל המאמצים, למרות שזה לא תפקידנו.
יורי שטרן: אנחנו רוצים לחפש את הדרכון, לתת לו אותו כדי שהוא יצא מהר.
יורי שטרן: דנה אלכסנדר:			אנחנו מדברים כאן על תלונות, והשאלה אם   				הדיווח הזה שמועבר למשטרה על-ידי משרד העבודה, האם המשטרה מתייחסת אליו כתלונה שצריך לחקור את המעביד, לבדוק ולפתוח בחקירה.
יורי שטרן: לא התרשמתי שהתשובה חיובית.
יורי שטרן: עידו גוטמן:			ההנחיה היא לטפל בזה, אבל יש מגוון רחב של   				עבירות במדינת ישראל, עבירות שרשומות בספר החוקים ולא מטופלות, ונדמה לי שללכת דווקא לגבי העבירה הזאת, הטיפול היותר נכון בגלל הפרובלמטיות של העבירה הוא הטיפול המינהלי ולא צריך ללכת לטיפול בתחום הפלילי שהוא בעייתי מכל היבט שהוא.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן:		אתה צודק, אבל לא כל דבר יכול להיות בצד   				המינהלי כי לאפרים כהן אין סנקציה נגד מעביד שעובר עבירה כזו.
יורי שטרן: עידו גוטמן:			פרקטית אין שום סנקציה נגד מעביד כזה כי   				ממילא אי-אפשר להעמיד אותו לדין.
יורי שטרן: יכול להיות שהטיפול הנכון ליזום שינוי בחקיקה.
יורי שטרן: איילת אלישר:			לדעתי לא ניתן יהיה לגבות עדות מוקדמת   				במקרים האלה.
יורי שטרן: יש מקרים חמורים פי כמה וכמה שהם בסדרי עדיפויות יותר גבוהים ולא נותנים אישור לגביית עדות מוקדמת.
יורי שטרן: יש לנו הרבה בחורות שמגיעות מחו"ל ויש להן מה לומר בעניין הזה של סרסרות לזנות ולא גובים מהן עדויות מוקדמות.
יורי שטרן: להגיד שיש פתרון בחוק ולהניע את גלגלי הצדק והשיפוט בבית-המשפט, אנחנו יודעים שזה גם מסובך וזה גם לוקח זמן רב.
יורי שטרן: לכן אולי צריך לחשוב על פתרון דרסטי אחר.
יורי שטרן: חגי הרצל:			מדיניות השר לביטחון פנים וההנחיה שדיבר עליה   				עידו, היא תוצאה של דיון שהייתה עם המפכ"ל בנושא הזה.