GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלום שמחון: הוא לא הגדיר פלשתינאים כעובדים זרים.
חיים אורון: אני כתבתי מכתב למשרד הפנים, שאני זקוק ל1000- עובדים לפי חישוב של דונמים, לפי כל אזורי הארץ.
חיים אורון: שלחנו קבלני כוח אדם שלנו לשירות התעסוקה בגבולות, ברזאני, והם הציעו לתת לנו חמישים עכשיו וחמישים בעוד שבוע.
חיים אורון: קבלן כוח האדם הסכים, שב למחרת וקיבל במקום חמישים, שלושים, לאחר יומיים, כולם הלכו.
חיים אורון: זה היה בשומרון, לאחר מכן בעזה הבטיחו חמישים, מתוך החמישים הגיעו עשרים, קטפו יום אחד, אנחנו רשמנו את המקצועות שלהם, כולם היו עובדי בניין.
חיים אורון: לאחר יום אחד הלכו.
חיים אורון: כל זה קרה לאחר החלטה של בית המשפט העליון, זה בזיון בית משפט.
שבח שטרן: אני מייצג את מועצה אזורית בנימין ושומרון.
שבח שטרן: הבעיה היחודית שלנו קשורה יותר להקצאות.
שבח שטרן: בעיות התנועה של היום מצריכות פתרונות של ניוד וכו', הם לא ישימים בכל באותם עשרות משקים,   מדובר בקבוצה קטנה ביהודה ושומרון.
שבח שטרן: צריך לתת לזה פתרון אחר מהקריטריונים הרגילים.
שלום שמחון: תשובה לאברהם, אני לא הצבתי לממשלה שום אולטימטום בעניין מועצות הייצור, הממשלה קיבלה את עמדתי לאיחוד מועצת הפרחים והירקות.
שלום שמחון: לגבי העניין של הקריטריונים, הבטחתי שננסה להגיע להתאמה מוחלטת עד כמה שניתן עם כל הגורמים הנוגעים בדבר, כולל הברחנים, לגבי הנושא של הקריטריונים.
שלום שמחון: אי אפשר יהיה להגיע למאה אחוז התאמה בפרחים או בהדרים או בפירות, ובשום ענף אבל נשתדל ככל האפשר להתקרב למטרה.
שלום שמחון: יוסי אכן משתדל בכך.
שלום שמחון: באשר לאיסוף הפועלים, אני לא יכול להיות קבלן משנה שבודק אם חקלאי שיקר או לא דיווח אמת,  אבל אם יוגשו דיווחים על ידי מזכירי הארגונים, או על ידי גורמים אחרים למשרד החקלאות, כל מידע כזה יבדק, אנחנו נודיע במכתב רשמי למשרד העבודה לתקן את ההקצאה, אם היא ניתנה שלא כדין.
שלום שמחון: נבדוק כל עניין לגופו, נעשה את ההתאמה, נודיע וזה יתוקן.
שלום שמחון: העניין האחרון, אני מקווה שבתחילת השבוע הבא יונח ספר ההקצאות החדש על שולחן שירות התעסוקה, במשרד הפנים ובמשרד העבודה.
דניאל אברהם: אתה אומר שיתקנו את הקריטריונים, את זה הוא כבר עשה, מתי ישבו איתנו?
שלום שמחון: ספר ההקצאות החדש יונח בתחילת שבוע הבא על שולחן מזכיר הממשלה, בית המשפט העליון, משרד העבודה, משרד הפנים, שירות התעסוקה, התאחדות חקלאי ישראל, כל מי שנוגע בדבר יוכל לקבל.
איוב קרא: בוקר טוב לכולם, אני החלטתי לעשות היום ישיבה בנושא הבנייה.
איוב קרא: מזה תקופה אני מנסה לקדם את הנושא הזה, לאחר הסיור שהיה לנו בחולון, במרכז הבנייה.
איוב קרא: מאד הצטערתי לשמוע את יושב ראש הקבלנים מתלונן על זחילה, או בריחה של חברות בנייה מהארץ ובריחת הון מהארץ - זה עשה לי הרגשה לא טובה, שאנחנו לא מנצלים את המשאבים שיש לחברות ולאנשים פה, ובמקום זה אנחנו מקשים על החיים של חברות הבנייה.
איוב קרא: אני אמרתי שגמלה בליבי החלטה להיכנס סביב הסוגייה הזו, לדבר על זה עם כל הגורמים הנוגעים בדבר, כדי לנסות להביא לדחיפה, ולו הקטנה ביותר, כדי שהחברות הללו יעמדו על הרגליים.
איוב קרא: אני חושב שזה דבר חשוב לנו מאד, המדינה נמצאת ברוב הענפים במצוקה קשה, על אחת כמה וכמה בבניה, ואנחנו רוצים לדעת כיצד אפשר להגיע לתוצאות שהחברות ימריאו בכל זאת, על אף הקשיים, על אף המלחמה בעובדים הזרים וצמצום העובדים הזרים פה בישראל.
איוב קרא: לכן אני הייתי נותן לנציג הקבלנים לפתוח, לתת לנו סקירה מה המצב ואנחנו נתייחס בהתאם, כל אחד בתחום שלו.
נתן פרנקל: שמי נתן פרנקל, אני יושב ראש ועדת עובדים זרים של התאחדות הקבלנים.
נתן פרנקל: קודם כל אני רוצה להודות לך על שכינסת את הוועדה - אני יודע שהיום יש למדינה הרבה בעיות בתחומים אחרים, אבל אנחנו כקבלנים - נושא העובדים הזרים מבחינתנו הוא בבחינת להיות או לא להיות.
נתן פרנקל: אני רוצה לחשוב שאנחנו חיים במדינה תרבותית מערבית, שבה השלטון, קרי הממשלה, בודקת מה הצרכים של אזרחיה ומנסה לספק את הצרכים שלהם.
נתן פרנקל: אני מודע לקשיים שיש היום במדינה, הן הקשיים הביטחוניים בראש ובראשונה, והן הקשיים הכלכליים, כתוצאה מהבעיות הביטחוניות וכתוצאה ממה שנעשה בעולם.
נתן פרנקל: אני חושב שאנחנו נמצאים בקשיים שהם אובייקטיביים כתוצאה מהעובדה שאין קונים, הצרכים ירדו, אבל עדיין בונים במדינת ישראל, ואני רוצה להרגיש שמדינת ישראל עוזרת לי היום להתגבר על הקשיים, קרי, הממשלה עוזרת להתגבר על הקשיים ולא מערימה עוד קשיים.
נתן פרנקל: לצערי הרב, אני חש אכזבה קשה מהעובדה שאיש לא מקדיש את המשאבים ללמוד את הצרכים של ענף הבנייה, אלא מביאים פתרונות חדשות לבקרים ללא לימוד מעמיק וללא בדיקה מעמיקה של הצרכים, ויש תחושה שהדברים נעשים בדרגים הבכירים ביותר בצורה לא יסודית, ומנסים לפתור את בעיית העובדים הזרים במכות, ולא מתוך לימוד ולא מתוך בדיקה מה צריך ומה לא צריך - ואני רוצה רגע אחד להתעכב על העניין הזה.
נתן פרנקל: בסך הכל, ענף הבנייה מתמודד עם הקשיים שיש לו כתוצאה ממה שאמרתי, וכדי לבנות אנחנו צריכים עובדים, ובראש ובראשונה אנחנו רוצים עובדים ישראליים.
נתן פרנקל: אבל מה לעשות, עובדים ישראליים לא באים, עובדים ישראליים היום מעדיפים לעבוד בתחומים אחרים - אנחנו לא המשטרה ואנחנו לא הממשלה, וזרועותינו פתוחות לקלוט כל עובד ישראלי שמוכן להגיע לענף.
נתן פרנקל: אנחנו פנינו בימים האחרונים בקריאה, ובאנו ואמרנו: רבותיי, כל ישראלי שהוא בעל מקצוע, אנחנו מוכנים לקבל אותו.
נתן פרנקל: יתרה מזאת, אנחנו מוכנים גם להכשיר עובדים שהם לא מקצועיים, עובדים ישראליים שמוכנים לבוא לעבוד בענף.
נתן פרנקל: אני רוצה לסטות רגע אחד ולומר שצריך להבין דבר אחד - עבודת הבנייה היא עבודה מקצועית - ותסלחו לי על ההשוואה, אבל בכל אופן אני אומר אותה - בדיוק כמו היטק.
נתן פרנקל: אולי בהיטק צריכים עובדים יותר מיומנים בתחום מסוים, ולוקח יותר זמן ללמוד, אבל מדינת ישראל כמדינה מערבית, יש לה תקנים, יש לה תקנות לגבי עבודה, ונתחיל אפילו מהדבר הפשוט כמו בטיחות בעבודה, נמשיך באיכות העבודה - יש היום תקנים לעבודה בריצוף, יש היום תקנים לעבודה באבן, יש היום תקנים לעבודה בבטון ויש תקנים לחלונות, לגבס, לכל תחום שאנחנו עוסקים יש תקנים, וכדי לעמוד בתקנים האלה, כדי לעמוד באיכות שאנחנו עושים, אנחנו צריכים פועלים מקצועיים, אני לא יכול לקחת בן אדם שהוא לא מקצוען ולהגיד לו: לך תהיה פועל בניין - למה?
נתן פרנקל: כי מישהו אמר שצריך להעביר פועלים לבניין.
נתן פרנקל: על מנת להיות פועל בניין, צריך לעבור הכשרה מסוימת.
נתן פרנקל: חלפו הזמנים - ומשום מה כולם חיים איזה 40 שנה אחורה - שכל מי שאין לו מה לעשות, הולך להיות פועל בניין.
נתן פרנקל: אז היו סבלים - הסבלות בענף הבניין הייתה מרכיב גדול מאד - אני כילד עבדתי - הייתי עומד וחופר בורות, או כשבחופשות הייתי צריך להרוויח כמה גרושים, הייתי הולך לעבוד בבניין - היו לובשים מין קרש על הגב והיינו סוחבים לבנים למעלה, כילדים - אבל התקופה הזאת חלפה, היום יש ציוד.
נתן פרנקל: מדברים על תיעוש הבנייה - אני מוכרח לומר לכם שמדינת ישראל היא אחת המדינות המתועשות - בגלל היקף הבנייה, יכלו הקבלנים להרשות לעצמם, מתחילת שנות ה90- עשינו פה תיעוש עצום בבנייה, הרבה יותר מאשר הרבה מדינות מערביות אחרות.
נתן פרנקל: אם אתה מסתובב היום בירושלים ובתל אביב ובכל המקומות שבונים את המבנים הגדולים, אתה תראה תיעוש שכמוהו אתה לא תראה באירופה ולא תראה בארצות הברית.
נתן פרנקל: ועוד דבר - בבנייה פרטית, שבונים בית פרטי אחד, שם עובדים בשיטות קונבנצינליות, כי אין כדאיות כלכלית לעשות שם תיעוש.
איוב קרא: אם אפשר, מר נתן פרנקל, תן לנו סקירה על מצב הבנייה מבחינת עובדים, מבחינת היקף לעומת שנה שעברה.
איוב קרא: זאת אומרת, שאנחנו נקבל אינדיקציה איפה אנחנו עומדים, איפה עומד ענף הבנייה לעומת העבר, גם בנושא עובדים
נתן פרנקל: את זה אני אתן למר יהודה שגב, הוא עוד מעט יתן לכם את המספרים.
נתן פרנקל: תראה, בגדול אנחנו צריכים 140,000 עובדים.
נתן פרנקל: יש לנו סקר - עשינו עבודה, מה שהממשלה לא עשתה - אנחנו עשינו עבודה, שעשה את זה משרד כלכלנים שעוסק בתחומי הבנייה, בשיתוף עם הטכניון, והם עשו בדיקה והם באו ואמרו ככה: מה בונים במדינת ישראל ומה צפוי לבנות בשנת 2002, 2003, 3004.
נתן פרנקל: על פי נתונים שהטכניון עיבד, כמה עובדים צריכים לעבודות הרטובות - אנחנו צריכים לעבודות הרטובות קרוב ל100,000- עובדים בעבודות רטובות.
יורי שטרן: מסך כל העובדים?
נתן פרנקל: מסך כל העובדים.
נתן פרנקל: מתוכם יש סדר גודל של 60,000 ישראלים ומעט הפלשתינאים שעובדים פה.
נתן פרנקל: אנחנו צריכים סדר גודל של כ40,000- עובדים זרים כדי לבצע את מה שיש - אין מקורות אחרים.
איוב קרא: אבל היו לכם תקופות שהיו לכם יותר מ40,000- עובדים זרים.
נתן פרנקל: היו תקופות, אבל ירדו.
נתן פרנקל: הייתה ירידה.
איוב קרא: תתייחס למצב נורמלי, לא למצב חירום.
נתן פרנקל: למצב רגיל אנחנו צריכים סדר גודל של 50-60,000 עובדים זרים.
נתן פרנקל: בואו לא נשכח שהיו גם 60,000 עובדים פלשתינאים, שירדו כתוצאה מהאינתיפאדה.
איוב קרא: זה חוץ מה100,000-?
נתן פרנקל: זה חוץ מה100,000-, שמתוכם היו 20,000 עובדים ברשיון, זה משרד העבודה יאשר את דבריי, והיו 40,000 בלתי חוקיים גם מצד הפלשתינאים - וזה מתוך נתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ואני מקווה שאני שירות התעסוקה שיושבים פה מולי יאשרו את המספרים - ישבנו ביחד איתם בוועדות, עם שני החברים הנכבדים האלה, וקיבלנו ביחד את הנתונים משירות התעסוקה - והם ירדו.
נתן פרנקל: אז עכשיו, נכון שהיה צמצום בענף הבנייה, אבל מצד שני היה גם צמצום הרבה יותר גדול במספר העובדים הפלשתינאים, ואת מקומותיהם - וזה לא יחס של אחד לאחד, כי העובדים הפלשתינאים לא עובדים את השעות שעובדים הפועלים הזרים, וגם מצד שני, התחלופה ביניהם היא גבוהה מאד.
נתן פרנקל: שלשום יצקנו רפסודה של 5,700 קוב, ראינו תבניות מודרניות שהבאנו מגרמניה, ש4- פועלים זרים עושים שם 500 מטר מרובע ליום.
נתן פרנקל: תחליף עובד אחד שהוא חולה, ויבוא במקומו עובד חדש, התפוקה יורדת ל300-.
נתן פרנקל: תחליף 2 עובדים, התפוקה יורדת ל200-.
נתן פרנקל: אומרים לנו לא פעם: בואו תקחו עובדים פלשתינאים שיבואו - הם עובדים כמה שבועות ואחר כך, כתוצאה מאירועים ביטחוניים הם לא באים - הנזקים שלנו הם אדירים.
יורי שטרן: אתם לא מפחדים לקחת עכשיו עובדים פלשתינאים?
נתן פרנקל: כרגע אני חושב שזה טירוף לקחת, אני חושב שנכון לרגע זה אני לא מוכן לעבוד - אצלי מנהלי עבודה לא יהיו מוכנים לעבוד איתם.
נתן פרנקל: חברה, אין כרגע אפשרות והייתי מוריד את זה כרגע מהפרק, ואני חושב שזה היום לא מעשי.
נתן פרנקל: רבותיי, אנחנו מבקשים דבר אחד מממשלת ישראל - תנו לנו לעבוד.
נתן פרנקל: אני רוצה להזכיר לכם עוד דבר אחד - מדברים פה על אבטלה - אני יכול לומר לכם בצורה ברורה ביותר - על כל עובד זר שלא יגיע, ילך הביתה עובד ישראלי - ולא ילך עובד ישראלי מהעבודות הרטובות - ילך עובד ישראלי מעבודות האולמיניום, ילך מהנגרות, ממערכות ומההנהלה.
נתן פרנקל: ילכו מנהלי עבודה, ילכו מהנדסים, כיוון שלא נוכל לעמוד במשימות שלנו.
נתן פרנקל: האמת שלא פעם אני חושב, כאזרח המדינה הזו, שתרם לא מעט, הבן שלי משרת היום בצה"ל כקצין, ואנחנו עושים את כל מה שרק אנחנו יכולים לדאוג לכך שהמדינה הזו תחזיק מעמד במצבים הקשים הללו, ואני לא מסוגל להבין את עמדת הממשלה בכל הנושא של העובדים הזרים - מערבבים כל הזמן בין העובדים הזרים לבין העובדים הבלתי חוקיים.
נתן פרנקל: אנחנו מביאים עובדים שבאים לפה למשך שנה, שנה וחצי - והם באים לכאן ללא משפחותיהם - אנחנו מטפלים בהם ודואגים להם, ואני אומר, כיוון שמישהו ודאי ישאל אותי, יש מעט בציבור שלנו שלא מטפל נכון.
נתן פרנקל: אז יש לנו צוות שבודק והולך ומטיל אמצעי משמעת על מי שלא מטפל, והממשלה בודקת את זה, ומי שלא מטפל נכון בעובדים הזרים שלו - שיטפלו בכל חומרת הדין, אנחנו בנושא הזה תומכים.
נתן פרנקל: אנחנו רוצים דבר אחד - תאפשרו לנו להביא את העובדים, תאפשרו לנו לעבוד, ובמציאות הקשה הזו שישנה היום במדינת ישראל, אני חושב שזה מעשה פשע שלא יתנו לנו לעבוד.
נתן פרנקל: מצד אחד באים ואומרים לנו: רבותיי, עכשיו יש סיסמה חדשה: קחו עובדים, אבל אנחנו לא נותנים לכם שמים פתוחים.
נתן פרנקל: אומרים: תקחו מאלה שישנם.
נתן פרנקל: יש היום כ45,000- עובדים עם רשיונות, מתוכם בדרך כלל 15-20% נמצאים בתחלופה, אנחנו מתקרבים עכשיו לחג הפסחא, שאנשים רוצים לנסוע - אנשים גומרים את תקופת העבודה שלהם פה, רוצים לנסוע לחוץ לארץ - לא מאפשרים לנו להביא פועלים חדשים.
נתן פרנקל: אז מצד אחד נותנים אשרות, מצד שני לא נותנים להביא פועלים חדשים, זה פשוט אסון.
נתן פרנקל: אני פונה לחבריי בשירות התעסוקה, במשרד העבודה ובמשרד הפנים: רבותיי, תנו לנו לעבוד, תנו לנו לעשות את העבודה, תנו לנו את הכלים שאיתם אנחנו נוכל לעבוד - אנחנו נעשה את שלנו, אתם תעשו את שלכם.
נתן פרנקל: הפועלים הבלתי חוקיים אינם נמצאים אצלנו.
נתן פרנקל: אתם רוצים לטפל בפועלים הבלתי חוקיים - טפלו בהם, אנחנו מוכנים לעזור.
נתן פרנקל: היית תקופה שהצענו גם - היום קשה לנו - הייתה תקופה שהצענו למשטרה ולמשרד העבודה - חברה, קחו 5 מיליון שקל שאנחנו מוכנים להעמיד לרשותכם, כי אמרו שאין כסף להעמיד משטרת עובדים זרים - אז היום כבר מוכנים להעמיד, שום דבר לא נעשה בעניין הזה.
נתן פרנקל: אין אכיפה.
נתן פרנקל: אנחנו אומרים - ואבי בזה אסיים - אנחנו מבקשים, תנו לנו לבצע את העבודה שלנו, תנו לנו להמשיך להעסיק את הישראלים כפי שאנחנו יכולים, כל צמצום בעובדים זרים יביא בעקבותיו לצמצום של עובדים ישראליים.
נתן פרנקל: תפתחו את השמים, כי לקחת פועל סיני שהגיע מחוץ לארץ, בדרך שהוא הגיע, שהוא לא מקצוען - אומרים לנו: חברה, תלכו תקחו מהפועלים הסינים שהגיעו - חלקם הגיעו לפה בדרכים לא דרכים, שאני לא רוצה לגעת בדברים האלה, אין לי את הנתונים המדויקים, אני לא רוצה פה לדבר על שמועות - אבל אני יודע בוודאות שחלקם הם אינם מקצוענים.
נתן פרנקל: אז מה, במקום לקחת ולהכשיר פועל ישראלי, אני אתחיל עכשיו להכשיר פועלים סינים, או השד יודע מאיזה מדינות אחרות?
נתן פרנקל: או פיליפינים שבאו לפה לעבוד בסיעוד - איפה האיכות?
נתן פרנקל: אנחנו מוכנים להשקיע בעובדים הישראלים, אני לא חושב שמדינת ישראל צריכה לדרוש ממני היום, בשביל להלבין פועלים שהגיעו לפה באופן לא חוקי, או בצורה לא נכונה, שאני צריך עכשיו להשקיע עבודה ומאמצים בהכשרתם.
נתן פרנקל: אני רוצה פועלים בעלי הכשרה, אני יודע להביע פועלים, הענף יודע להביא פועלים מוכשרים, ואנחנו מבקשים דבר אחד: תנו לנו לעבוד ולעשות את מה שאנחנו צריכים, גם ככה קשה לנו.
נתן פרנקל: תודה רבה.
יהודה שגב: אני רק אשלים נתונים ואני אעביר את רשות הדיבור אחר כך לחברים, ובסוף ברשותך אני אסכם את עמדתנו.
יורי שטרן: אולי אני אשאל שאלה, שתוסיף את זה לנתונים, אם יש לך.
יורי שטרן: הרי המחסור בכוח אדם נמשך שנה וחצי.
יורי שטרן: כתוצאה מהמחסור, כמה ישראלים נקלטו בענף?
יהודה שגב: מאט מאד, אבל נקלטו - סדר גודל של מאות בודדות.
יהודה שגב: אני יכול לומר לך שהשרידות שלהם - משך הזמן שהם נשארו בענף הוא קצר מאד, נדבר על זה בהמשך.
יהודה שגב: לשאלתך, אנחנו דרשנו 60,000 עובדים זרים, כשהיקף התחלות הבנייה היה על 46.2 אלף התחלות בניה בשנה - זה היה בשנת 2000.
איוב קרא: כמה יש היום?
יהודה שגב: היום יש 45,000 עובדים זרים באשרות מסודרות ממשרד העבודה.
יורי שטרן: זה כשעוד היו פלשתינאים.
יהודה שגב: ירדו הפלשתינאים - היקף העובדים הזרים נשאר על 45,000 - אני לא מדבר על החלטות, אלא בפועל, אנחנו ירדנו להיקף התחלות בניה של 31-30,000 התחלות בנייה.
יהודה שגב: אם אנחנו נמשיך בשנה הבאה בסדר גודל של כ30,000- התחלות בנייה, שזה לא מה שמשרד השיכון רוצה מאיתנו, הוא רוצה מאיתנו 45,000 - אם אנחנו נמשיך ב30,000- התחלות בנייה, אנחנו זקוקים ל45,000- עובדים זרים, זאת העבודה שבוצעה על ידי הטכניון, על ידי גורמים אזרחיים, ואף אחד עד היום הזה לא תקף את מהימנות ותקפות העבודה הזאת.
יהודה שגב: אחר כך אני אשלים דברים נוספים ביחס לתכנית שלנו, מה אנחנו חושבים לעשות.
יורי שטרן: אם אתם ממשיכים בהיקפים של היום.
יהודה שגב: אנחנו זקוקים ל45,000- עובדים זרים.
יורי שטרן: שזה מספר הרשיונות שיש לכם.
יהודה שגב: זה מספר הרשיונות שיש לנו - אנחנו אמרנו, אני אתייחס לעניין הזה בתכנית.
יהודה שגב: מדברים על המכסה, לא על הכמות שיש בפועל.
יהודה שגב: מה שחשוב לדעת זה שכשאנחנו מדברים על 45,000, זה ויזות שיש ממשרד העבודה.
יהודה שגב: תראו, יש ברחנים, סדר גודל של בין 6,000-7,000 אנשים שלא נמצאים על הפיגומים.
יהודה שגב: יש אנשים שעכשיו יוצאים לחגים, הם לא יחזרו.
יהודה שגב: אנחנו צופים שבתוך ימים אנחנו נרד לסדר גודל של 36-37,000 עובדים על צרכים של 45,000.
יהודה שגב: לזה יש משמעויות, לא יימסרו דירות, יהיו פיגורים, לא נוכל להתחיל התחלות בנייה, יש הרבה מאד דברים שלא סגורים בסופו של דבר בתכנית.
יהודה שגב: אנחנו אמרנו: אוקי, תביאו ישראלים, אנחנו מוכנים לקלוט ישראלים - אתה ראית את העבודה שעשינו, אפילו את הדבר הפשוט - עידוד עובדים ישראליים - החוק שהיה צריך לעבור בחוק ההסדרים - 1,100 שקל תמריץ למעסיק לכל מי שיעסיק עוד ישראלי - אפילו זה לא עבר.
יהודה שגב: מה אתם רוצים מהקבלנים?
יהודה שגב: איך נעודד ישראלים לבוא לעבוד בעבודות הבניה?
יהודה שגב: אז אנחנו העלינו בערך ב35%- את השכר מעבר למה שהיה עד היום, וכמעט פי 2 משכר המינימום, בשביל להעסיק ישראלים.
איוב קרא: סליחה, האם הממשלה החליטה על 45,000?
יהודה שגב: הממשלה החליטה לרדת מ45,000- ל23,000-.
יהודה שגב: זה כליה לענף הבנייה - זה המשמעות.
יורי שטרן: תסביר לי בבקשה, 35,000 התחלות בניה - הירידה הזאת לא נובעת מצמצום כוח העבודה, או שבחלקה כן נובעת?
יהודה שגב: בחלקה היא נובעת מזה.
יורי שטרן: נגיד שלא הייתה מגבלה של כוח אדם - בביקושים של היום, באיזה היקפים הייתם עובדים?
יהודה שגב: תראו, מלאי הדירות הולך ומסתיים, זה עניין של זמן.
יהודה שגב: אנחנו תוך שנה נתחיל להרגיש את הפער בין הביקושים לבין מה שהתחלנו לבנות בפועל.
יהודה שגב: תהיה פה עליית מחירים שתשפיע על המשק בצורה מאד חריפה.
קריאה: מה מלאי הדירות שלכם היום?
יהודה שגב: אני אתן לך את הנתון.
יורי שטרן: לא נתת לי תשובה - אני אומר, אם לא הייתה מגבלה של כוח אדם, באיזה היקפים הענף היה עובד היום?
נתן פרנקל: אני אתן לך תשובה - ישנו היום פרויקט של מחנה צבאי אמריקאי בדרום, זאת אומרת, שהאמריקאים מממנים אותו, שזכה בו אחד החברים שלנו.
נתן פרנקל: הוא ביקש אשרות בנייה, הוא קיבל כמה מאות אשרות בנייה, אבל אמרו לו: אתה תיקח מתוך הארץ.
נתן פרנקל: כתוצאה מכך הוא איננו מסוגל להתחיל בעבודה, ובמידה והיו נותנים לו לעבוד, הוא היה מעסיק פה לא מעט - על כל עובד זר, אני אומר לכם, עובד גם עובד ישראלי - והיום הוא איננו מסוגל להתחיל בעבודה הזאת ונכנס לפיגורים גדולים מאד.
נתן פרנקל: ולשאלתך מר יורי שטרן, הנושא של התחלות הבנייה, בעיקר הוא פונקציה של הביקושים.
נתן פרנקל: אבל ישנה התארכות בלתי נסבלת במשך הבנייה, בסדר גודל של 30%, שאיננו מסוגלים - אנחנו כבר נתקלים, לא מעט קבלנים מאיתנו נתקלים בעובדה שאיננו מסוגלים לעמוד בלוחות הזמנים, כי אין לנו מספיק פועלים, וכתוצאה מכך אנחנו דוחים התחלות בנייה, המשך עבודה של מערכות שבהם עובדים אך ורק ישראלים וגורמים לאבטלה בקרב הישראלים, זה פשוט אסון, ואני לא מסוגל להבין את ממשלת ישראל.
יורי שטרן: אם תרשה לי, פשוט כדי להשלים את התמונה - העובדים הזרים שנמצאים בארץ, ושאתם מופנים על ידי משרד העבודה לקחת אותם, האם מדובר גם בעובדים שאין להם רשיונות עבודה, ואתם יכולים לקחת אותם, ומשרד העבודה ומשרד הפנים יכשירו אותם?
יהודה שגב: איך יכשירו עובדים זרים?
יהודה שגב: איפה יכשירו עובד זר?
יורי שטרן: להכשיר מבחינת לתת להם הכשר, מבחינת המעמד.
יהודה שגב: אנחנו נגיד בצורה מאד ברורה, מה שמר נתן פרנקל אמר, ומה שאנחנו אומרים: חברים, תעמידו לנו את כוח העבודה שאנחנו דורשים.
יורי שטרן: לא, אני שואל אותך שאלה בנושא עובדות - נגיד מחר את מוצא אדם שהוא עובד בניין, שהוא היה בארץ ברשיון, היום הוא לא חוקי, אבל הוא איש מקצוע, אתה מוכן לקחת אותו.
יורי שטרן: האם במקרה הזה אתה יכול לפנות לרשויות והם יתנו לו מעמד
יהודה שגב: אין מנגנון כזה, אין דבר כזה, מה שאתה אומר.
נתן פרנקל: אבל תראה, גם אין הרבה כאלה.
נתן פרנקל: אמרנו שיש 6,000 בורחים - מתוך בדיקה שלנו, חלקם אחרי תקופה מסוימת חוזר בחזרה לארץ מוצאו.
נתן פרנקל: אנחנו מביאים עובדים - פשוט שתדע - אנחנו מביאים בעיקר עובדים מרומניה, מסין, מתאילנד, ממולדביה, מתורכיה - אלה המקורות העיקריים - יש עוד רשימה של מדינות.
נתן פרנקל: מתוך בדיקות שאנחנו עשינו על נושא הברחנים - לאחר תקופה מסוימת הם חוזרים - הם נמצאים פה שנה, שנה וחצי וחוזרים בחזרה לארץ מוצאם.
נתן פרנקל: רובם בעלי משפחות ולכן הם חוזרים.
נתן פרנקל: ובדקנו את זה - אנחנו ניגשים למשרד הפנים, בודקים עם משרד הפנים שמות של חברה שברחו - לאחר תקופה מסוימת אנחנו מצליחים לקבל זיכוי על חלקם, כיוון שהם כבר יצאו מהארץ.
איוב קרא: לפני שנמשיך - איך משפיע הסעיף שהכנסנו בחוק התקציב החדש, שמחייב במכרזים ממשלתיים העסקת ישראלים?
משה טראוריג: משה טראוריג, יושב ראש ועדת העבודה של התאחדות הקבלנים.
משה טראוריג: אלף, אני רוצה לברך את שני יושב ראש ועדה - לפחות הם כיבדו אותנו בנוכחותם ומראים על רצינות העניין
יורי שטרן: אחד לשעבר ואחד נוכחי, שלא יהיו אי הבנות.
משה טראוריג: אני יודע, מר יורי שטרן, תאמין לי.
משה טראוריג: אני מברך גם את מר אפרים כהן ואת מר יעקב ניזרי שהגיעו מצד משרד העבודה, אבל אני חושב שהתאחדות הקבלנים יש לה מקום להיעלב - ברצינות אני מדבר - להיעלב שכשענף הבניין קורס וזועק, זה לא מעניין גופים ממשלתיים במשק הישראלי, שאחראים על הפעילות של ענף הבנייה.
משה טראוריג: אנחנו לא רואים פה את המשרדים האחראים על ענף הבניה, לא את השיכון ולא את התשתיות
יוסי שבת: יש נציגות.
משה טראוריג: אני יודע מה אני אומר, אני אומר את בכירי המשרד, את אלה שמחזיקים בתיקים פוליטית.
משה טראוריג: אני מדבר לא על הפונקציונרים - לפונקציונרים כל הכבוד.
משה טראוריג: יש ענף שקורס - חקלאות - רואים צורה אחרת של התייחסות.
משה טראוריג: לא יודע אם יוצא מזה משהו, אבל עובדה שיש צורה אחרת.
משה טראוריג: מה מחכים?
משה טראוריג: שהתאחדות הקבלנים תלך לבית המשפט העליון?
משה טראוריג: שתלך להחלטת ממשלה?
משה טראוריג: שיפלו קבלנים?
משה טראוריג: שיתאבדו קבלנים?
משה טראוריג: למה מחכים?
משה טראוריג: לראות ענף בניין קורס, 140,000 איש ילכו הביתה - לזה מחכים?
משה טראוריג: זה יגיע, זה רק שאלה של זמן, הכתובת על הקיר.
משה טראוריג: נחכה ללוח השנה, יבוא המועד וזה יקרה.
משה טראוריג: מה, לא מאמינים?
משה טראוריג: אנחנו עושים הצגות?
משה טראוריג: שני מיתוסים חייבים להוריד - יש דעה בציבור שהקבלנים רוצים עובדים זרים כי הם זולים והרווח נכנס לכיס הקבלן - תוציאו את זה מהראש.
משה טראוריג: יש 40 חברות שמדווחות את הדוחות הכספיים שלהם לבורסה לניירות ערך, אלה חברות ציבוריות - קחו את כל הדוחות הכספיים של שנת 2000-2001, רבעוניים ושנתיים ותסתכלו מה התוצאות הכספיות האלה אומרות, האם הרווח של הפועל הזר הוא בכיסו של הקבלן, ואז המיתוס הזה שירד - הרווח לא בכיסו של הקבלן - אולי בכיסו של הצרכן, יכול להיות, אבל אז האינטרס הוא גם של מדינת ישראל.
משה טראוריג: עכשיו אתה אומר: ישראלים - "תפדל, ישראלים", מה יש?
משה טראוריג: עד 67 עבדו עם ישראלים, אחרי 67 עבדו עם ישראלים, באוקטובר 2000 הפסיקו לעבוד עם עובדי יהודה ושומרון - 60,000, מהם 20,000 דרך שירות התעסוקה, מר אהרון ברזני, ו40,000- אחרים - אבל לא חשוב, אני מדבר כרגע על צרכים - 60,000 איש צרך ענף הבניין.
משה טראוריג: ירד ענף הבניין - נכון, אבל בכמה ירד?
משה טראוריג: ב60,000- עובדים?
משה טראוריג: הרי יש 0 פלשתינאים.
משה טראוריג: באוקטובר התאפסו הפלשתינאים, בפברואר באה ממשלת ברק ונתנה 7,000 כפיצוי - 7,000 במקום 60,000, 10%.
משה טראוריג: הענף מסתדר במצוקתו, זה שאלה של זמן - משברים לא קורים עם סכין, הם תהליך.
משה טראוריג: להתרסקות?
משה טראוריג: גם מטוס מידרדר הוא מטוס שיורד מהשמים לאט לאט, ההתרסקות היא כבר על הקרקע, ואז אומרים: למה לא הצלנו אותו?
משה טראוריג: חברה, אני לא אומר לאף אחד כלום, אבל למה לחקלאים 22,000 ועוד 6,000 ולעומת שנה שעברה אותו דבר פלוס, ולמה ענף הבניין צריך לרדת ב50%-?
משה טראוריג: האם החליטו להרוס את ענף הבניין - אין בעיה, תתקבל החלטת ממשלה: ממשלת ישראל החליטה להרוס את ענף הבניין כמו את ענף הטכסטיל ונלך לבנות באירביד - אין בעיה.
משה טראוריג: יושבים פה קבלנים, יקפלו את הציוד, יקפלו את האנשים, יקחו כמה שיש להם בבנק, וכמה שאין להם בבנק, וילכו יבנו באירביד, למה הם  צריכים לשבת פה?
משה טראוריג: בשביל מה הם באו לפה?
משה טראוריג: לשתות קפה?
משה טראוריג: למה הם צריכים לבוא לפה בכלל?
משה טראוריג: אני רוצה לומר לגבי הישראלים - שתי החלטות שהתאחדות הקבלנים נלחמת כמה שנים, וסוף סוף נכנסו להחלטות ממשלה, והתפקששו בתקציב: אחד, זה תמריץ למעסיק, והכסף הלך לשכר.
משה טראוריג: מה, העלינו 35% יש מאין?
משה טראוריג: הרי צריך לקבל את זה, מישהו לא יביא כסף מהבית וישלם עוד 35% לשכר, הוא בנוי על ה1,100- שקל שנאמר בהחלטת הממשלה שיבוא בחוק ההסדרים ויבוא מתקציב המדינה.
משה טראוריג: אז אמרנו: 1,100 שקל נקבל, ניתן לפועל.
משה טראוריג: עכשיו אין 1,100 שקל, התפקשש, עבר בהחלטת הממשלה, התפקשש בחוק ההסדרים - אין 1,100 שקל.
משה טראוריג: אמרו: פרויקטים ישראליים, התשתית זה הדגל, הקטר שיוציא את המשק הישראלי מהבוץ, 7 מיליארד, 6 מיליארד, 8 מיליארד תשתית, זה ייעשה על ידי ישראלים - אין מכרזים כאלה.
משה טראוריג: אחד בשפדן,
יורי שטרן: למה אין?
משה טראוריג: לא יודע.
יורי שטרן: הרי יש הנחיה של החשב הכללי.
משה טראוריג: אבל אין מכרזים, אין מכרזים.
משה טראוריג: לא אין מכרזים עם ישראלים - אין מכרזים.
משה טראוריג: הרכבת הוציאה מכרזים בלי ישראלים, אין חוזה כזה, אבל עזוב רגע את זה, אני אומר: החלטת ממשלה - ישראלים, עם מר סילבן שלום בספטמבר.
משה טראוריג: מה אתה רוצה שהקבלנים יעשו?
משה טראוריג: הם לא קפצונים - נערכים.
משה טראוריג: אומרים: חברה, בינואר יתחילו לצאת מכרזים עם ישראלים בלבד, איך אני מתמודד על המכרזים האלה?
משה טראוריג: אני צריך להערך.
משה טראוריג: איך אני אערך?
משה טראוריג: אני צריך לקלוט ישראלים, אחרת לא אוכל ללכת למכרז.
משה טראוריג: לקלוט ישראלים בשכר ישראלים - בונה על ה1,100- שקל, קולט כבר באוקטובר, למה?
משה טראוריג: בינואר אני רוצה ללכת למכרז, אני לא יכול לקלוט בפברואר.
משה טראוריג: קולט ישראלים, או מנסה לקלוט ישראלים - אין מכרזים.
משה טראוריג: מה אתה רוצה שהם יעשו עם הישראלים?
איוב קרא: אין מכרזים בכלל?
משה טראוריג: אין מכרזים בכלל.
משה טראוריג: אין 1,100 שקל, אין מכרזים, אין תשתיות, אין כסף.
איוב קרא: לא היה אף מכרז?
משה טראוריג: היה אחד, בודד, השפדן.
משה טראוריג: בראשון היה כתוב: ישראלים בלבד.
קריאה: מה עם המבנים הצבאיים?
משה טראוריג: המבנים הצבאיים - 3 מכרזים שממומנים על ידי ממשלת ארצות הברית במסגרת הסכמי וואי ויצאו על ידי חיל ההנדסה האמריקאי - 2 יצאו בשנה שעברה עם פועלים זרים, אחד בדרום, אחד בנחשונים ואחר יצא עכשיו בצפון ברגבים, ויש ויזות - 400 - לקבלן שזכה במכרז בצבא האמריקאי ולא נותנים לו להביא את העובדים והוא עומד.
משה טראוריג: יש לו חוזה עם הקיבוץ למגורים, יש לו את כרטיסי הטיסה, הוא התארגן כספית והוא עומד.
קריאה: אני לא מבין, רק אם מחייבים אז צריך לקחת ישראלים?
קריאה: מרצון לא?
איוב קרא: המכרזים הממשלתיים על פי חוק ההסדרים חייבים לכלול תנאי סף - ישראלים.
יהודה שגב: יש לי שאלה, אני רוצה ממך 40 ישראלים, אתה יכול לספק לי אותם מחר?
יהודה שגב: אתה לא יכול.
משה טראוריג: אני מקווה שבישיבה הזאת - יש בעיית אכיפה מתוקצבת, מר אפרים כהן יכול לעשות בשנים האחרונות את כל מה שהוא יכול לעשות, וגם מה שהוא לא יכול לעשות.
משה טראוריג: אבל יש מגבלות לעשייה הזאת.
משה טראוריג: מה שהוא לא יכול לעשות - הוא לא יכול לעשות.
משה טראוריג: יש פועלים בלתי חוקיים בענף הבנייה, יש פועלים בלתי חוקיים בענף החקלאות, ויש פועלים בלתי חוקיים ביתר, וזה האסון של מדינת ישראל חברתית וכלכלית.
משה טראוריג: תוציא את כל הפועלים הזרים מענף הבנייה, תוציא את כל ה45,000- - מחר יבואו הקבלנים, יקחו 45,000 איש, ישימו אותו בנמל תעופה בן גוריון וילכו הביתה.
משה טראוריג: ישאירו 45,000 בנמל התעופה ומר אפרים כהן ייאלץ להוציא אותם.
משה טראוריג: האם פתרת את הבעיה של מדינת ישראל מבחינת עובדים זרים?
משה טראוריג: מה עם ה150,000- שנשארים, שאף אחד לא יודע איפה הם?