GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אהרון ברזני: כמובן שברגע שאנחנו נממש את המכסה הזו, מערכת הביטחון תגדיל את כמות העובדים.
אהרון ברזני: אנחנו רואים כי בשטח ישנה דרישה של עובדים.
אלכסנדר צינקר: כמה עובדים אתם תבקשו בתוספת?
אהרון ברזני: כרגע אנחנו לא מבקשים כיוון שאנחנו רוצים למצות את הפוטנציאל.
אהרון ברזני: נתוני העבר שלנו מדברים על 45 אלף.
אהרון ברזני: בבניין, למשל, אנחנו עומדים היום על 10 אלף, בעוד שבבניין הועסקו 30-25 אלף עובדים.
איוב קרא: מה היה המספר הגבוה ביותר של פלשתינים שהועסקו במדינת ישראל?
אהרון ברזני: באופן כללי, בשנת 1992 הגענו למצב של העסקת 75 אלף עובדים לגאליים וזה היה בטופ.
אהרון ברזני: כמובן שהיו בלתי לגאליים.
אהרון ברזני: גם היום יש בלתי לגאלים, קחו את זה בחשבון.
אהרון ברזני: סגן אלוף יצחק גורביץ לא דיבר עליהם.
איוב קרא: סגן אלוף גורביץ, אני מבקש ממך להתייחס לעובדים הבלתי לגאלים.
איוב קרא: התופעה הזו יותר מדאיגה אותי.
יצחק גורביץ: זה גם מדאיג אותי.
יצחק גורביץ: זה לא מה שאנחנו מעודדים.
איוב קרא: ברגע שנכנסים עובדים לגלאים, כניסת העובדים הבלתי לגאלית הופכת להיות טבעית.
יצחק גורביץ: לא בהכרח.
יצחק גורביץ: אלו כלים שלובים.
יצחק גורביץ: לאחרונה, לפי הדיווחים שמתקבלים מהמשטרה  יש כמויות די מרשימות בחודש של תפיסת השב"חים הפלשתינים.
יצחק גורביץ: אם המעסיק צריך את הפועל, הוא יהפוך אותו ללגאלי בסופו של דבר.
איוב קרא: האם יש לך נתונים?
אהרון ברזני: יש הערכות של 30-20  אלף בלתי לגאליים.
יצחק גורביץ: הם לא רק באותם ענפים.
יצחק גורביץ: בירושלים יש גם ענפים אחרים.
יצחק גורביץ: למשל, מסעדות ובתי מלון וכו'.
אהרון ברזני: אנחנו רואים היום את הבלתי לגלאים יותר באזור השומרון, באזור רמאללה, באותם מקומות שאנחנו עדיין לא עושים היתרים.
אהרון ברזני: אנשים יוצאים לעבודה למרות שישנם סגרים וכתרים.
אהרון ברזני: כמובן שבצפון סגור לגמרי, בג'נין וכו'.
אהרון ברזני: ברמאללה, למשל, אין סגר בכלל, והעובדים האלה לא מקבלים היתרים למרות שאנחנו ביקשנו.
אהרון ברזני: אולי זה המקום לפנות שוב אל משרד הביטחון.
אהרון ברזני: אני חושב שכדאי להכניס את העובדים הבלתי לגאליים שבלאו הכי נכנסים, אל מעגל העובדים החוקיים.
אהרון ברזני: בקו התפר באזור מבשרת ציון וצפונה וירושלים נכנסים עובדים בלית ברירה בצורה בלתי לגאלית.
אהרון ברזני: אני לא יכול להחזיק אותם כיוון שמשרד הביטחון לא שיחרר אותם.
אהרון ברזני: המכסה היא לא לשם.
אהרון ברזני: לכן, אנחנו מבקשים לשחרר את רמאללה, את הפריפריה של ירושלים שבה אין סגר, כדי שהעובדים האלה הנכנסים בצורה בלתי לגאלית ייכנסו בצורה לגאלית.
איוב קרא: לדעתי, יש צורך להחמיר בענישה במקומות מסוימים כדי שלא יסתננו לפה מחבלים.
אהרון ברזני: למה לא לתת לעבוד בצורה חוקית?
אהרון ברזני: הם רוצים והם פונים אלינו.
אהרון ברזני: יש המון פניות אלינו להעסיק אותם בצורה חוקית.
יצחק גורביץ: האינטרס שלנו, של העובד, ובזמנו גם של הרשות, הוא שהעובדים האלה יועסקו בצורה חוקית ואז יהיה ניתן להפריש מהשכר הטבות סוציאליות וכו'.
יצחק גורביץ: הנושא הוא בעיקר אכיפה.
יצחק גורביץ: האכיפה התגברה.
יצחק גורביץ: יש מעסיקים שהעסיקו עובדים לא חוקיים במשך תקופה של עשר שנים, פונים ומבקשים להעסיק את אותם עובדים באופן חוקי.
יצחק גורביץ: יש פניות אפילו על בסיס של ועדות חריגים לאפשר להם העסקה, וזה בא מתוך החשש של המעסיקים להיתפס וגם מתוך החשש של העובדים עצמם להיתפס.
אהרון ברזני: איציק, בוועדת החריגים האחרונה היו בקשות מאזור רמאללה ומאזורים שלא נותנים בהם אישורים, וחבל.
אהרון ברזני: למה לא לתת?
אהרון ברזני: אין שם בעיה של סגרים וכתרים.
אהרון ברזני: תפתחו את רמאללה לפחות.
אהרון ברזני: עזוב את טול-כרם וג'נין.
אהרון ברזני: אני לא מבין למה את רמאללה ואת הפריפריה שסביב ירושלים לא פותחים?
יצחק גורביץ: אני יכול להזדהות עם הדרישה הזו בראייה של כלכלן.
יצחק גורביץ: מצד שני, הנושא הזה הוא סוגייה ביטחונית.
יצחק גורביץ: זה לא שמערכת הביטחון מרמאללה כי היא מענישה את רמאללה, אלא בגלל מצב ביטחוני ברמאללה.
איוב קרא: אבל, הם מצליחים לצאת.
יצחק גורביץ: מרמאללה, פחות.
יצחק גורביץ: יש סגר, אין עוצר.
איוב קרא: נציג התאחדות הקבלנים, בבקשה.
משה טראוריג: אני יושב ראש ועדת העבודה של התאחדות הקבלנים ומנהל משאבי אנוש של שיכון עובדים בחברת האם של "סולל בונה".
משה טראוריג: אני אביע גם דעה התאחדותית וגם דעה אישית.
משה טראוריג: חברי ועדת העבודה מכירים גם את דעותיי הפרטיות.
משה טראוריג: להערכתי, לא יכול להיות שיהיה פה עובד אחד פלשתינאי וישראלי שלא דרך שירות התעסוקה, ולא יכול להיות שיהיה פה עובד זר אחד שלא דרך שירות התעסוקה.
משה טראוריג: אין שום סיבה בעולם ששירות התעסוקה לא יעסיק את כל העובדים בישראל, בין שהם באים מתוך ישראל, ובין שהם באים מחוצה לה, כי גם עובדי יש"ע הם מחוץ לגבולות ישראל.
משה טראוריג: יש מצוקה של עובדים בענף הבנייה.
משה טראוריג: יש מדיניות ממשלתית ארוכת טווח להפחית את מספר העובדים הזרים.
משה טראוריג: הסיבה להפחתה ולמדיניות הזו היא לא סיבה כלכלית.
משה טראוריג: אין בעיה כלכלית עם העסקת עובד זר, יש בעיה חברתית.
משה טראוריג: אם יש בעיה חברתית אז יש מדיניות האומרת: בואו נפחית את מספר העובדים הזרים.
משה טראוריג: אם זה כך, צריך למצוא להם מחליפים כי מדינת ישראל לא החליטה לחסל את ענף הבניין.
משה טראוריג: היא גם לא יכולה לקבל החלטה כזו.
משה טראוריג: אם היה אפשר לייבא קילומטר כביש, אולי היו מקבלים החלטה כזו.
משה טראוריג: אבל, היות ואי אפשר להביא באוניה קילומטר כביש וצריך לעשות אותו, אז כנראה שצריך לקיים את הענף הזה.
משה טראוריג: זה לא טקסטיל ולא הנעלה ולא עור.
משה טראוריג: יהיה פה ענף הבניין.
משה טראוריג: יש סקר של הטכניון שאומר כמה פועלים דרושים לעשות מטר מרובע.
משה טראוריג: מחר תיפתח צרפת לעלייה כפי שנפתח רוסיה לעלייה.
משה טראוריג: בזמנו, הביאו לפה קרוונים שבוכים עליהם עשר שנים ויצרו סלאמס.
משה טראוריג: אי אפשר לעשות קפצונים מענף הבנייה.
משה טראוריג: זה ענף שאורך הייצור שלו הוא לפחות שנתיים.
משה טראוריג: צריך היערכות.
משה טראוריג: אם לא יהיו פועלים, אז לא יהיו בניינים ולא כבישים.
משה טראוריג: אפשר לדבר פה עשר שנים על תשתיות ועל היציאה מהצמיחה ויהיו פה ניירות, אבל לא יהיה מי שייעשה אותם.
משה טראוריג: אני לא יכול לעבוד בענף הבניין עם מצב שבו מחכים להתקררות המצב.
משה טראוריג: אני צריך לבצע עבודה.
משה טראוריג: יש עלויות קבועות.
משה טראוריג: המנוף לא מתקרר יומיים.
משה טראוריג: את הכסף של המנוף והמנופאי בשלושת ימי ההתקררות צריך מישהו לשלם.
משה טראוריג: אי אפשר לעבוד כך במגזר העסקי.
משה טראוריג: מדינת ישראל בונה פה את הכנסת ובחוזה אתם יכולים לקרוא כי יש עשרת אלפים שקל קנס ליום פיגור חוזי.
משה טראוריג: סגר לא נחשב כורח עליון מבחינה משפטית.
משה טראוריג: מה שאומרים לקבלן בבית המשפט הוא: האם אתה לא יודע שבישראל סגר זה דבר שיכול לקרות?
משה טראוריג: למה לא תמחרת את זה?
משה טראוריג: האם חשבת שזה ענף סטרילי?
משה טראוריג: ידעת שיכול להיות סגר והיית צריך לתמחר אותו.
משה טראוריג: אני רוצה לראות מעסיק אחד שמתמחר סגר.
איוב קרא: זה חוזר עכשיו.
משה טראוריג: התאחדות הקבלנים קנתה בית ספר ממשרד העבודה בחולון.
משה טראוריג: ב-8 בדצמבר תבקר בו ועדת העבודה.
משה טראוריג: משרד העבודה התחייב בחוזה ל-30 אלף שעות הדרכה בשנת 2002.
משה טראוריג: הוא לא נתן שעה אחת.
משה טראוריג: שעה אחת לא קיבלנו ממנו.
משה טראוריג: אנחנו בעד הרעיון ושיגבירו פלשתינאים, אנחנו קולטים פלשתינאים.
משה טראוריג: אבל, בואו נעשה תוכנית רצינית.
משה טראוריג: פלשתינאי מעזה ומחברון עובד שמונה שעות ושמונה שעות הוא מכדרר.
משה טראוריג: הוא מכדרר ארבע שעות לפני שהוא מגיע לעבודה, והוא מכדרר ארבע שעות לאחר העבודה.
משה טראוריג: אין אדם בענף שחלקו עבודה פיזית, שיכול לתת תפוקה בשמונה שעות עבודה, כאשר יש שמונה שעות שהן לא רנטביליות סביב שמונה שעות העבודה.
משה טראוריג: אין דבר כזה.
משה טראוריג: ניתן לטפל בכל הסידורים הטכניים.
משה טראוריג: אהרון משתלט על התשלומים ועל האכיפה בקלות.
משה טראוריג: אני זוכר את תקופת הפלשתינאים טרום התשלומים דרך שירות התעסוקה.
משה טראוריג: זה היה בלגאן.
משה טראוריג: כשהיו אלפים של עובדים הבחור שלי ב"סולל בונה" נתן  לו דיסקט ובדקה ונגמר הסיפור.
משה טראוריג: מה זה הדבר הזה ש-40 אלף לא חוקיים מועסקים?
משה טראוריג: אחר כך מתפלאים שיש 200 אלף זרים?
משה טראוריג: זו באותה שיטה.
איוב קרא: אתמול הייתה לנו ישיבה על התקציב והיה  לי ויכוח קשה עם ראש הממשלה ושר האוצר בנושא הזה.
איוב קרא: אני העלאתי את סוגיית העובדים הזרים הלא חוקיים.
איוב קרא: אני אמרתי לראש הממשלה שישב ליד שר האוצר שהאגרה הזו  על המעסיקים לא תוסיף שום דבר, משום שיש כבר יותר משני שליש  עובדים זרים לא חוקיים.
איוב קרא: אני אמרתי לו: אתה לא תשכנע אותי  לתת אגרה דווקא על העובדים החוקיים.
משה טראוריג: הטלת האגרה תעודד העסקה בלתי חוקית, נקודה.
משה טראוריג: מי שלא רואה את זה לא רואה כלכלה.
איוב קרא: אני אמרתי להם שהם לא הצליחו לשכנע אותי בנושא הזה ושאני חושב שהם עושים שגיאה.
איוב קרא: הצלחתי להביא למצב שבו גם ראש הממשלה כבר התנטרל מהסוגייה הזו שצריך להטיל אגרה על המעסיקים.
איוב קרא: אני אמרתי שצריך ללכת עכשיו על קנסות כבדים על הלא חוקיים.
איוב קרא: אחרי שנגמור לטפל בעובדים הלא חוקיים, נתייעל בסוגיית החוקיים.
איוב קרא: הדגש צריך להיות בשאלה, איך אנחנו מורידים את מספרם של העובדים לא חוקיים, כך שיעבדו פה רק עובדים זרים חוקיים.
משה טראוריג: איוב, תשאל את אהרון מתי אני אמרתי לו את זה, שנים.
אהרון ברזני: יש דבר שהוכיח את עצמו בנושא העובדים מהזרים.
אהרון ברזני: בנושא השכר והתנאים הסוציאליים יש לך שקט.
אהרון ברזני: אתה לא שומע טרוניות ותלונות של עובדים פלשתינאים, לא של הרש"פ ולא של אף אחד אחר.
איוב קרא: אני מקווה שלא תהיה התנגדות להצעת החוק מכיוון שהיא מאוד טובה.
איוב קרא: אני הגשתי אותה אתמול לוועדת הכנסת כדי שהיא תאשר אותה להצבעה מיידית.
איוב קרא: לדעתי, זה יכניס הרבה כוח וכסף לאוצר.
איוב קרא: מעבר לכך, תהיה לנו גם שליטה הרבה יותר טובה בעניין הזה.
איוב קרא: אמרתי זאת אתמול לשר האוצר.
איוב קרא: הוא בעד.
איוב קרא: אני לא יודע מי מנערי האוצר מתנגד לזה.
משה טראוריג: משרד המשפטים מתנגד.
איוב קרא: אני בכל אופן הולך על זה.
איוב קרא: אני אנסה לשכנע אותם לאשר את זה, כי לדעתי זה א'-ב' של העניין.
יוסי אורן: יש לנו בעיה עם העסקת פלשתינאים בחקלאות.
יוסי אורן: אבל, בכל זאת יש דרישה מצד החקלאים, בעיקר באזורים המרוחקים מהבית כמו: הדרים, מטעי זיתים ואפרסמון.
יוסי אורן: היום זה זיתים ואפרסמון כשבעוד שבוע-שבועיים יתחילו עם ההדרים.
אהרון ברזני: כל שנה הועסקו כארבעת אלפים עובדים פלשתינים בהדרים.
אהרון ברזני: המימוש הזה הולך להתקיים כבר בחודש הבא.
יצחק גורביץ: מזל שנגמר מסיק הזיתים.
איוב קרא: הם עוברים מזיתים להדרים.
אהרון ברזני: הם עוברים, אבל יש גם העסקה נוספת.
אהרון ברזני: למשל, בדרום אין זיתים.
אהרון ברזני: שם תהיה הרבה העסקה של עובדים עם הדרים.
משה טראוריג: בחקלאות אפשר לשלב יותר העסקה של נשים, בעוד שבבניין אי אפשר לשלב נשים בכלל.
משה טראוריג: יש פה בעיה.
יוסי אורן: בשוליים יש גם דרישות מצד חקלאים שרוצים לשכן אצלם בבית, בחצר או בקרוונים הלנת פלשתינים.
יוסי אורן: הדרישה היא בעיקר באזור המרכז.
יוסי אורן: אני אפילו העברתי ליצחק בקשה מהתאחדות האיכרים.
אהרון ברזני: לפני ספטמבר 2000 הלנו גם חקלאים.
משה טראוריג: עשינו חשבון בחברה שלנו, עובד  שיוצא מעזה לא כדאי להביא צפונה מקריית גת או מזרחית לבית שמש.
משה טראוריג: חבל על יום העבודה.
משה טראוריג: זה לא מצדיק את יום העבודה, במיוחד בתקופת החורף כאשר בשעה ארבע כבר חשוך.
יוסי אורן: אני הוצאתי חוזר לכל מנהלי המחוז ולכל ארגוני המגדלים ושאלתי אותם כמה פלשתינאים נחוצים להם לעונת החורף.
יוסי אורן: זה צריך להגיע אליי תוך כמה ימים.
יוסי אורן: את המלאי הזה אני אעביר הלאה.
איוב קרא: אני רוצה שתדע כי מר אלי פז הסכים להעלות את מכסת הירדנים שנכנסים לעבודה באילת מ-200 ל-400.
יוסי אורן: אני ניסיתי לעניין את כל מושבי הערבה בזה.
יוסי אורן: הם טוענים שיש מרחק בין אילת לערבה שלוקח זמן.
יוסי אורן: צריך לפתוח בצופר.
איוב קרא: בערבה יש כאלפיים עובדים זרים.
איוב קרא: אם נפתח את מעבר צופר, על פי החלטת ממשלה קודמת, אפשר להחליף אותם.
יוסי אורן: הם צריכים היום 600 עובדים נוספים.
איוב קרא: אז אולי אפשר לשלב.
משה טראוריג: יש מרחק רב בין דיבורים לעשייה.
משה טראוריג: משרד העבודה בצדק קבע שאין עובדים זרים בענף הבניין באילת.
משה טראוריג: כל הפרוייקטים שהוגשו נוטרלו מהקצאת עובדים זרים ודיברו על ירדנים.
משה טראוריג: לפני חודשיים התקשרנו עם ירדנים וקיבלנו 45 ירדנים.
איוב קרא: ההקצאה הייתה ל- 200 עובדים.
משה טראוריג: החברה שלי קיבלה 45 עובדים.
משה טראוריג: הוצאנו את כל הזרים לטובת פרוייקטים במרכז הארץ.
משה טראוריג: הרישוי שלהם הסתיים ואי אפשר לקבל חידוש כי יש עיצומים.
משה טראוריג: תבין מה זה עושה לנו.
משה טראוריג: הפועלים הזרים הלכו לתל-אביב, הירדנים התחילו להיכנס, הרשיון שלהם נגמר ולא מתחדש כי  יש עיצומים במשרד העבודה.
משה טראוריג: בינתיים, האתרים עומדים.
איוב קרא: זה לא טוב.
משה טראוריג: זה המצב היום, וזה המצב אתמול וזה המצב מחר.
משה טראוריג: מה אתם רוצים שאני אעשה?
יוסי אורן: התברר שנושא עובדים מירדן הוא לא כל כך קל.
יוסי אורן: אנחנו כל הזמן הסתמכנו על בדווים כי אמרו שהם טובים.
יוסי אורן: התברר שעובדים ירדנים הם עובדים פלשתינאים וזה מאוד מאוד מסוכן.
יוסי אורן: אי אפשר כל כך לדבר על זה באופן גורף.
יוסי אורן: לכן, אני מבין את הצבא.
יצחק גורביץ: העובדים הירדנים שלא באזור אילת, באזור המרכז, ואני אומר את זה בלי שום ידע עמוק, הם פוטנציאל לבעיות.
יצחק גורביץ: חלקם פלשתינים, חלקם ירצו לעבור לכפרים, למשפחות.
משה טראוריג: בעיית העובדים הזרים בירדן היא לא יותר קטנה מאשר בישראל.
משה טראוריג: יש הרבה מאוד עובדים זרים בירדן, מרביתם מצרים.
משה טראוריג: זה הסיבוב.
איוב קרא: תקופה ארוכה שירתתי  באזור הערבה כקצין.
איוב קרא: לדעתי, מהצד השני יש הרבה בדווים שבשבילם עבודה בצד הזה היא מכרה זהב  כי השכר  כאן הוא אלף דולר.
איוב קרא: לעומת זאת, השכר בירדן הוא 100-50 דולר בחודש.
איוב קרא: הם יכולים לבוא  לכאן לעבוד בבוקר ולחזור חזרה.
איוב קרא: זה דבר שהוא ניתן לביצוע.
יצחק גורביץ: אין ספק שכלכלית חלק גדול מהם היו מגיעים לישראל.
יצחק גורביץ: אבל, ההגעה לישראל מאפשרת להם גם הסתננות לתוך הכפרים ושהייה בלתי חוקית.
איוב קרא: זה צריך להיות בתנאי שזה ייעשה בקבוצות מאורגנות.
איוב קרא: צריכה להיות שליטה אבסולוטית.
יצחק גורביץ: אין שליטה אבסולוטית.
משה טראוריג: כוחות הביטחון צודקים.
משה טראוריג: אנחנו הצענו לאביגדור יצחקי להקטין את מספר העובדים הזרים ונכניס ירדנים ונטיס אותם לתל-אביב וזאת על חשבוננו משום שעד כדי כך המצוקה גדולה.
משה טראוריג: אנחנו נכניס ירדנים לאילת, נטיס אותם לשדה דב ונביא אותם לאתרים בתל-אביב.
איוב קרא: כל יום?
משה טראוריג: כל יום.
משה טראוריג: הוא אמר: אני מוכן, אבל תיטלו את האחריות על כל עובד ועובד.
משה טראוריג: שאלתי אותו: איך אני יכול לקחת אחריות?
משה טראוריג: מה אני יכול לעשות אם הוא בורח לי?
יוסי אורן: הועלה עוד רעיון לגבי רמת הנגב, לנסות להפעיל את הבדווים של המצרים.
יוסי אורן: יש שם דרישה גדולה לעבודה בחקלאות ואני פניתי גם לאיציק.
יוסי אורן: אפשר לפתוח בניצנה גדר טובה כי יש פוטנציאל.
יצחק גורביץ: אנחנו מטפלים בנושא הזה.
יצחק גורביץ: אבל בכל מקרה אם אני צריך לתת העדפה, אז אנחנו ניתן לעבודה הפלשתינאית גם אם יהיה צורך להסיע  אותם יותר.
יוסי אורן: אבל, מעזה לא ייסעו לרמת הנגב.
יוסי אורן: זה רחוק מאוד.
יוסי אורן: זה בזבוז של ארבע שעות כל יום.
איוב קרא: כדאי שנתכנן שם סיור עם יוסי ועם איציק ואולי נצליח לפתור לחקלאים את הבעיה.
יוסי אורן: אני מוכן לארגן זאת.
יצחק גורביץ: איוב, אתה צריך נציג מפיקוד דרום.
איוב קרא: אני אשמח לתת לאנשים פתרון כי המצוקה היא לא בבניין, אלא היא גם בחקלאות.
איוב קרא: כואב לי לראות את החקלאים שיושבים פה ואין לי תשובה לתת להם.
איוב קרא: דע לך שגם ראש הממשלה מודאג מאוד מכל מה שקורה בענפי החקלאות בכלל.
איוב קרא: ההחלטות שהוא לקח נבעו מתסכול כללי שיש היום במערכת סביב הסוגיה של העסקת עובדים זרים ועובדים פלשתינים.
איוב קרא: אני חושב שלאט לאט האכיפה הולכת ומתגברת.
איוב קרא: אני מעריך שעוד חודשיים-שלושה המערכת תפעל כפי שהיינו רוצים שהיא תפעל.
איוב קרא: הם נמצאים בהתארגנות.
איוב קרא: אני רואה אילו עונשים מוטלים על אנשים שמעסיקים עובדים לא חוקיים.
איוב קרא: ביום שבת הגיע אליי אדם  בעל מוסמך וסיפר לי שהוא חטף עונש  של חצי שנה בפנים  על זה שהוא העסיק פלשתיני אחד.
איוב קרא: מדובר בעובד פלשתיני שעבד אצלו שנים.
איוב קרא: מדובר במעסיק שמשפחתו היא משפחה שכולה והוא עצמו נכה צה"ל.
איוב קרא: הוא ערער, אבל זה לא עזר לו.
משה טראוריג: המעסיק הזה צריך את העובד.
משה טראוריג: הרי אנשים לא משלמים משכורת למי שהם לא צריכים לשלם.
משה טראוריג: כלומר, הצרכים קיימים במשק, אלא שצריך רק לארגן אותם כמו שצריך.
מתי הכהן: מדיונים שונים אנחנו הבנו שגם לגבי בניין וגם לגבי חקלאות, המעסיקים חוששים מהכנסת עובדים פלשתינאים וזאת בגלל המצב הביטחוני.
מתי הכהן: כעת אני מבין פה שיש מגמה לחזור לזה.
מתי הכהן: האם הבנו נכון?
יוסי אורן: מעסיקים לא רוצים פלשתינאים  והם לא מרוצים מהם כשמדובר בעבודות חקלאות שהן ליד הבית.
יוסי אורן: אבל, ישנן עבודות שהן רחוקות מהבית כמו למשל: מטע וזיתים, ושם הם כן מוכנים להעסיק.
יוסי אורן: בקטיף מלפפונים הפתרון הוא פלשתינאים.
מתי הכהן: מה לגבי הבניין, האם אתם מוכנים לקבל כל פלשתינאי שמקבל אישור?
משה טראוריג: אני מביא את הרשימות שלנו של ספטמבר 2000.
משה טראוריג: אני מצביע על קבוצת העובדים שאני מעוניין בה.
משה טראוריג: אי אפשר להביא בודדים לענף הבניין.
משה טראוריג: זה צריך להיות מורכב מקבוצות של עשרה איש עם ראש קבוצה.
משה טראוריג: לא עובדים כבודדים.
משה טראוריג: אנחנו מוכנים לקלוט, יש לנו מצוקה.
משה טראוריג: יש לנו שמיים סגורים, ברחנים שבורחים.
משה טראוריג: אנחנו לא יכולים לעשות להם כלום.
משה טראוריג: גם אם אנחנו יודעים איפה הם אנחנו לא יכולים לעשות כלום.
משה טראוריג: אין לי סמכות חוקית לקחת ולהראות למשטרה את העובד שלי ולבקש מהם להביא לי אותו חזרה.
משה טראוריג: אני לא יכול לעשות כלום והשוטר לא יכול לעשות כלום.
משה טראוריג: המעסיק צריך לשלם ביטוח לאומי, מס הכנסה על העובד הלא חוקי?
משה טראוריג: למה שאני אשלם עליהם מס הכנסה בשעה שהקבלן המתחרה בי לא ישלם?
מתי הכהן: אני מבין שכל העובדים החוקיים שמגיעים, מגיעים דרך המעברים ולא בדרכים אחרות כמו הברחת גבולות.
יצחק גורביץ: רק בעזה, באיו"ש אין מעברים.
איוב קרא: חברים, בואו נסכם את הדיון.
איוב קרא: אנחנו מקבלים ומגבים את החלטת הממשלה להעסקת פלשתינים, וזאת מתוך מגמה וראייה כוללת להחליף את העובדים הזרים הנמצאים כאן, ובמיוחד הלא חוקיים.
איוב קרא: אנחנו גם ממליצים לשירות התעסוקה ולממשלה באופן כולל, שההעסקה תהיה בקבוצות עבודה עם הלנה והבטחת הביטחון של אותם מקומות, ויציאה לחופשה בסופי שבוע.
חזי מוקד: אני חושב שצריך לבחון את כל נושא ההלנה.
משה טראוריג: יש לי בקשה.
משה טראוריג: זו צריכה להיות תוכנית בשלבים.
משה טראוריג: לא זבנג וגמרנו.
איוב קרא: בדיקת הנושא בשלבים  בהתייחס לכמות עובדים וכפועל יוצא מעצם ההחלטה.
איוב קרא: שלישית, הוועדה  מבקשת לבחון את כל הסוגיה הזו גם לגבי החקלאות, ולצורך כך תתכנן ביקור וסיור בניצנה  על מנת לבדוק אפשרות העסקת בדווים  ממצריים מאזור ניצנה בחקלאות כדי להקל על מצוקת החקלאים  באזור הדרום.
איוב קרא: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה, ומקדם בברכה את כל אורחינו.
איוב קרא: החלטנו לקיים את הדיון הזה מתוך ראייה ואחריות לאומית, בעקבות טענות שהגיעו אלינו.
איוב קרא: נמצאים איתנו נציגי המשרדים הממשלתיים הרלוונטיים – נציגי המשרד לבטחון פנים, משרד החוץ, משרד המשפטים ומשרד העבודה והרווחה, וכוועדה היינו רוצים לא לראות מקרים מהסוג הזה, של כבילת אנשים.
איוב קרא: נשמע את הפרטים ואת האפשרויות בסוגייה הזאת מפי נציגי המשרדים כדי ללבן את הדברים ולראות כיצד ניתן לפתור ברוח טובה בעיות, שהן למעשה חלק מבעייה כואבת שאנו מתמודדים איתה בסוגיית העובדים הבלתי-חוקיים במדינת ישראל.
איוב קרא: בעקבות המכתב שלהם אני מבקש שהשגרירים או נציגיהם יתייחסו לסוגיה, ולאחר מכן משרדי הממשלה יגיבו על הדברים.
איוב קרא: אני מזמין את שגרירת רומנייה, שחתומה על המכתב, לשאת את דבריה.
סטויקה ולריה: (להלן תרגום דבריה מן השפה האנגלית):     	אני חשה כי אנו בתהליך של התקדמות לאחר דיוננו עם ניצב גנות במחלקת ההגירה בעניין בעיית הטיפול בעובדים הזרים המגורשים – בבתי הסוהר ובזמן הגירוש.
סטויקה ולריה: כיום המצב השתפר; פתרנו במהירות את הבעייה עם העובדים הבלתי-חוקיים, אך הבעייה שנוגעת לעובדים חוקיים עומדת בעינה.
סטויקה ולריה: מדובר הרי בסוגייה במימד עצום של עובדים שמאבדים את רשיונם בגלל המעסיקים ומשום שתוקף הרשיון פג.
סטויקה ולריה: מצב שבו אנשים כבולים בנמל התעופה, בין מאות אנשים אחרים, הוא מאוד לא סימפטי, ומעבר לזה - הרי לא מדובר בפושעים.
סטויקה ולריה: אמנם הם אינם מכבדים לגמרי את החוק הישראלי, שכן מעמדם אינו חוקי, אך הם בפירוש אינם פושעים.
סטויקה ולריה: אנו מבקשים לנהוג בהם באופן מכובד, ולהביאם למטוס.
סטויקה ולריה: אני מבקשת להדגיש את ההתקדמות שנרשמה, כיוון שהמקרים שבהם אני מדברת התרחשו בספטמבר ובתחילת אוקטובר.
סטויקה ולריה: כיום אנו מנסים להגיע ליחסים טובים עם המשטרה, וישנם יחסים טובים עם המינהלת החדשה להגירה.
סטויקה ולריה: אני רוצה להעלות בקשה להקלת את תנאי הכליאה.
סטויקה ולריה: כיום המגורשים נמצאים בבתי סוהר, והם כאמור אינם פושעים.
סטויקה ולריה: לכן אנו מבקשים קידום הקמת מקום חילופי עבור המגורשים, שישמש בתקופת ההמתנה במקום בתי הסוהר.
סטויקה ולריה: אולי לחץ מצדכם יכול לעזור לעניין.
איוב קרא: אם סיטואציה של עובד בלתי חוקי ישראלי היתה מתרחשת ברומניה, מה היתה תגובתכם?
סטויקה ולריה: (להלן תרגום דבריה מן השפה האנגלית):
יורי שטרן: פעמים רבות הפועלים בישראל אינם נושאים מסמכים, שנמצאים אצל המעסיקים, ולכן הם יכולים לטעון שאינם יודעים שהם בלתי-חוקיים.
: ברומניה, האזרחים לעולם אינם מחזיקים במסמכים של העובדים, וכך העובדים, וביניהם העובדים הישראלים, אינם יכולים לטעון שאינם יודעים מה מעמדם.
: זה ההבדל העיקרי בין ההליך בישראל לבין זה שברומניה.
אבשלום וילן: אם נרצה לדון על מה שקורה ברומניה, ניסע לשם.
אבשלום וילן: בואו נעביר את הדיון למצב בארץ.
: כבילת העובדים הזרים המגורשים היא הנושא הקריטי ביותר.
: עם זאת, לצד היחס הבלתי-חיובי למגורשים, אני מבקשת לציין כי מאז תחילת אוקטובר היחס השתפר.
: מהדיון שלנו עם המשטרה ועם משרד החוץ עולה כי ישנם יותר מ- 10,000 דרכונים שהוחזרו על ידי המעסיקים וחברות כוח אדם.
: אני שמח לציין את השיפור שחל בעצם הרחבת האזור שבו מוחזקים העובדים לפני הגירוש כמו גם את שיפור התנאים במקום.
: בעבר הם היו צפופים מאוד, והיום התנאים שם - האוויר הצח, חדר המשחקים, אפשרויות עישון הסיגריות, ההאזנה למוזיקה וכו' – טובים בהרבה.
: קיימות שתי בעיות עיקריות, שקשורות זו בזו; ברור, שממשלות ששולחות עובדים לישראל מבקשות לשתף פעולה עם ממשלת ישראל, בתנאי שאזרחיהן לא יעברו על חוקי מדינת ישראל, כמובן.
: אחת הסיבות שבגללן עובדים זרים בורחים היא יחס גרוע של המעסיקים כלפיהם.
: ישנם כ- 24,000 עובדים תאילנדים, וכ- 22,000 מהם עובדים בחקלאות, כלומר הם מהווים למעלה מ-99%.
: 99% מהם אינם מקבלים אפילו שכר מינימום, ושכר הנטו שלהם מסתכם בכ- 2,100 ₪; החוק קובע כי שכר המינימום הוא 17 ₪ לשעה, אך הם מקבלים רק 11-12 ₪ לשעה.
: בנוסף, הם נדרשים לשלם 5,000-6,000 דולר עבור הגעה לכאן ל- 18-20 חודשי עבודה בסך הכל, וצריכים ללוות כסף בעמלה של 5% לחודש.
: כלומר, העבודה כאן לא משתלמת להם, ולכן הם בורחים.
: אני מסכימה לגמרי עם עמיתי מתאילנד, והסכם בין הממשלות או בין השרים לגבי מספר העובדים עשוי לפתור את הבעייה.
: ישנם כ- 20,000 עובדים רומניים חוקיים – כ- 15,000 מהם בתחומי הבנייה וכ- 5,000 בתחום הסיעוד, ו-  20,000-25,000 עובדים רומניים בלתי-חוקיים.
: ברגע שיהיה הסכם כזה, המדינה תהיה מעורבת, האחריות תוטל עליה ולא על אנשים פרטיים בעלי עניין.
: כיום, כאמור, ההסכמים הם בין חברות פרטיות, ורק כאשר מתעוררות בעיות המישור המדיני נקרא כדי להושיט יד.
: נראה, שהתפתח שוק כספים ענק בתחום העובדים הזרים, איני יודעת אם מדובר בכסף "שחור" או "לבן", ולכן הסכמים כאלה, הסכמים לשנה או לשנתיים, הם לטובת שתי המדינות.
: אני מבקש להפנות את תשומת לבכם לאמנה של ארגון העבודה הבינלאומי ב- 97' שעבר ב- 49' בעניין ההגירה.
: האמנה אומצה על ידי מדינת ישראל באמצעות הכנסת ב- 53', וסעיף 10 של אמנה זו קובעת שלחותמים תהיה הסמכות לערוך הסכמים עם שרי עבודה במדינות זרות.
: לשון הסעיף: "במקרים שבהם מספר המהגרים ממדינה זו לאחרת הוא נכבד, הרשויות המוסמכות של האזורים המדוברים יסגרו את המעברים בכוח החוק מתוך אחריות והתחשבות בצרכי המדינות הנוגעות בדבר".
: הפועלים הסיניים מתלוננים על יחס גרוע במקום שבו הם מוחזקים לאחר תפיסתם; הם טוענים שהם לא מקבלים די אוכל, שהיחס אליהם ברוטלי ושלעיתים הם אף מוכים.
איוב קרא: אני מבקש לעבור אל משרדי הממשלה הרלוונטיים, כדי שיענו על ההשגות והטענות שהועלו כאן.
אגמי כהן: הועלו כאן בעיות רבות, לא רק עניין הכבילה, ואשתדל להתייחס אליהן אחת לאחת.
אגמי כהן: יש להדגיש, שבמעשיהו ובכל מתקן, גם בשלב הראשוני של 24 השעות מעולם לא הוחזקו אותם שוהים בלתי-חוקיים יחד עם פושעים.
אגמי כהן: הטענה שהועלתה כאן על ידי נציגת הפיליפינים לגבי כניסה לבית של עובד באלימות תוך שבירת הדלתות והעברה לתחנה – אם יש לו דרכון או לא, אם הוא שוהה כחוק או לא – הטענה הזאת אינה בדוקה.
אגמי כהן: אני מתייחסת בעיקר לטענה לפיה כל העובדים הובלו לתחנה; הפעילות של המינהלת מכוונת בדרך כלל באופן קונקרטי, ואנו מגיעים למקום על פי צווים של בית משפט.
אגמי כהן: כשאנו נכנסים לדירות אנו מבקשים בדרך כלל רשות כניסה, ואם איננו נעתרים, אנו נאלצים להיכנס בכוח, לצערנו.
אגמי כהן: בעניין הטענה שכולם נעצרו אני יכולה לומר שמאחד בספטמבר בדקנו 20,144 עובדים זרים, שוהים שלא כחוק, אך הרחקנו והבאנו למשמורת רק 1,922.
אגמי כהן: החל מ- 24 באוקטובר יש בידינו טרמינל חדש, שיועד אך ורק לצורך העברת תושבים בלתי-חוקיים, ומאז כל השוהים הבלתי-חוקיים לא נאזקים – לא בידיים ולא ברגליים.
אגמי כהן: הם מובלים תחת שמירה באוטובוס ישירות לטרמינל, ושם הם יורדים.
אגמי כהן: הייתי בנסיעה הראשונה, ואף אחד מהם אינו אזוק בכל התהליך.
אגמי כהן: הנושא של שימוש באזיקים ושימוש בכוח ייצא כהנחייה מסודרת, שככלל לא אוזקים ולא משתמשים באזיקים.
אגמי כהן: רק במקרים חריגים ייעשה שימוש בשיקול הדעת של המפקד בשטח להשתמש באזיקים.
אגמי כהן: שיקול דעת מחמיר נוסף הוא הכבילה ברגליים.
איילת אליישר: רציתי להדגיש בנושא הכבילה, שעקרונית יש לנו שיקול דעת בתחום, והמשטרה ערה לכך שכבילה היא אקט משפיל ומעליב.
איילת אליישר: זה אחד מהשיקולים, ואנו גם לוקחים בחשבון שעובדים זרים בלתי-חוקיים אינם פושעים.
איילת אליישר: עם זאת, חשוב להדגיש שמכיוון שהם בלתי-חוקיים כאן ושהרשויות לא יודעות עליהם, כאשר הם בורחים מהמשטרה, אין לה כל דרך לתפוס אותם.
איילת אליישר: לכן אנחנו שוקלים ללא הרף את עניין הכבילה.
איילת אליישר: כאמור, המשטרה החליטה שבדרך כלל עובדים בלתי-חוקיים לא ייאזקו, אך במקרים יוצאי דופן של התקפה או של כוונת בריחה, אנו נאזוק.
איילת אליישר: כמובן שישנו גם השיקול של המיקום – האם ישנם אנשים רבים מסביב – ושיקולים נוספים.
: מה לגבי אזיקים לרגליים?
איילת אליישר: איננו משתמשים בהם.
: ראינו אתכם משתמשים בהם.
איילת אליישר: בעבר, אך כבר לא.
איילת אליישר: אנו מתכוונים לתקן את ההנחיות בנושא הזה.
מתתיהו הכהן: אני רוצה להציע שתי עצות לשגרירויות הזרות ולאזרחיהן;
מתתיהו הכהן: קיבלנו את הרושם, שיש רצון להקל את השהות של העובדים הבלתי-חוקיים לפני עזיבתם את הארץ, ואנו מקווים שיהיו מקומות שהות אחרים לעובדים הזרים במקום בתי הסוהר לפני חזרתם לארצם.
מתתיהו הכהן: איני מבין מדוע העובדים הזרים צריכים לשלם כסף רב בארצותיהם כדי להגיע לעבוד בישראל.
מתתיהו הכהן: למה זה צריך להיות כך?
מתתיהו הכהן: זאת הסיבה שבגללה הם מחפשים מעסיקים אחרים, כיוון שיש להם חובות רבים בארצותיהם.