GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה טראוריג: חוץ מלהרוס את ענף הבניין, מה השגת?
משה טראוריג: אתה, המדינה, מה השגת?
משה טראוריג: מה אנחנו השגנו כמדינה?
משה טראוריג: אין לעניין תכלית, חברה, אין לעניין תכלית.
משה טראוריג: אני מקווה שמר יעקב ניזרי ייתן לנו תשובות היום על בעיות אמיתיות, העסק קורס.
איוב קרא: אני חושב שאת עמדת הקבלנים הבנו.
ניסן צ'ליק: שמי ניסן צ'ליק, יושב ראש ארגון הקבלנים ברחובות.
ניסן צ'ליק: אני דור שני, הילדים שלי דור שלישי עובדים בבניין.
ניסן צ'ליק: מקטנות הם התחילו לעבוד בבניין, אנחנו לא מפחדים מעבודה.
ניסן צ'ליק: אני ידעתי שתישאל השאלה הזאת - ארגון הקבלנים הפיץ את הרשימה של האנשים שבאו להרשם.
ניסן צ'ליק: אני צריך בנאים, אני צריך עובדים בצורה בלתי רגילה, אני צריך אותם, ויש בנאי שאני צריך, ואתם לא תאמינו - הבאתי את השם, אני יכול להפיץ לכם את השם עם הטלפון.
ניסן צ'ליק: שבועיים אני מחפש אותו, מטלפן לו בוקר, צהרים וערב - השם שלך רשום פה עם 6,000 שקל נטו - אני רוצה שתתחיל לעבוד.
ניסן צ'ליק: שבועיים ימים אני לא מצליח לראות את הפרצוף שלו: לא, אני יוצא לחופשה, לא, אני חזרתי מחופשה, אני אתקשר אליך.
ניסן צ'ליק: זאת התשובה על 6,000 שקל נטו.
ניסן צ'ליק: זה בשביל לתת לכם דוגמה - כאשר אנשים באים להירשם, הם באים להירשם רק על תנאי אחד, שיוכלו לקבל את דמי האבטלה.
ניסן צ'ליק: זאת הכוונה כאשר מדברים - ואנחנו רוצים את העובדים האלה, אני חייב לקבל אותם, אין אפשרות.
ניסן צ'ליק: הבאתי את הטלפון, הבאתי את השם, בבקשה תבדקו אם אדון דבוש מוכן לעבוד - לא הספקתי להכיר אותו, שבועיים אני רץ אחריו.
ניסן צ'ליק: זה רק לתת לכם דוגמה מה זה מצוקה היום.
איוב קרא: מר איברהים ג'ברין בבקשה.
איברהים ג'אברין: אני חושב שאתה מכיר את המצב, אנחנו מזמינים אותך לצפון - אני ראש הקבלנים בצפון, ואני 43 שנים בבניין, ואני חי בתוך העם שלי.
איברהים ג'אברין: באזור נצרת יש מובטלים 1,580 איש, ואנחנו עם לשכת התעסוקה סידרנו יריד - חודש שלם - אנחנו לא הצלחנו לקלוט 3 איש.
איברהים ג'אברין: היום המצב עוד יותר גרוע, היום מבקשים מאיתנו פיטורים, שנוותר על הפיצויים, בשביל שילך לקבל דמי אבטלה.
איברהים ג'אברין: לנו יש בעיה, אני מזמין אותך באופן אישי - יש לנו בניינים במגדל העמק, בנצרת עלית, אנחנו לא משיגים טייחים, לא משיגים רצפים.
איברהים ג'אברין: זה בקיצור מה שרציתי להגיד.
איברהים ג'אברין: תודה רבה.
חיים רמון: קודם כל תודה רבה שנתתם לנו במה פה, אני חושב שזו במה חשובה.
חיים רמון: שמי חיים מידן, אני מייצג את הקבלנים באזור השרון, אני כרגע מדבר אישית ושכמותי - אנחנו למעלה משנה פונים לבקש עובדים מלשכת התעסוקה באזור, שולחים לנו מידי פעם, כשמגיעים אנשים הטענה שלהם: תנו לנו אישור שאנחנו לא מתאימים, אחרת נעשה לכם "ברדק", אנחנו בדמי אבטלה פלוס 2 ג'ובים מרוויחים יותר מכם - לא רוצים לעבוד.
חיים רמון: זה נושא אחד.
חיים רמון: אנחנו בונים בערך 15 בתי ספר בשנה, במידה ולא יהיו עובדים זרים - אני מדבר על שכמותי גם, לא רק אנחנו - לא ייפתחו שנות לימודים, תלמידים לא יוכלו להיכנס, כל המדינה תצא ניזוקה מזה, בייחוד הילדים, שהם בשר מבשרנו.
חיים רמון: האם אפשר להעלות על הדעת שלא יתנו עובדים?
חיים רמון: שלא יפתחו כיתות לימוד?
חיים רמון: איפה נשמע כזה דבר.
חיים רמון: חוזים ממשלתיים - יוצאים מכרזים, אנחנו לא ניגשים בכלל, אין לנו את העובדים הישראלים שמסוגלים לגשת לעבודות האלה.
חיים רמון: אנחנו לא ניגשים למכרזים - המכרזים האלה לא יבוצעו, ואם יבוצעו, יבוצעו עם עובדים זרים, בכל מיני מונקי-ביזנס, אז בשביל מה שנשקר את עצמנו?
חיים רמון: זה ענף שמכניס הכי הרבה כסף למדינת ישראל.
חיים רמון: סליחה, אנחנו משלמים היום לעובד זר 1,100$ נטו לחודש.
איוב קרא: אני לא מדבר על זר, אני מדבר על ישראלי.
חיים רמון: אין.
חיים רמון: תביא לי 100 היום.
אמנון סלבין: אם אפשר רק להגיד מילה אחת - אני אמנון סלבין, אני קבלן קטן מרחובות, שבונה בעיקר בתים למגורים.
אמנון סלבין: בואו פעם אחת, נוריד איזה מין סיפור שמרחף בארץ, כאילו אסור לנגוע בו.
אמנון סלבין: הולך בחור ישראלי שכבר כן רוצה לעבוד, הולך ל3- חודשי קורס, או ל4- חודשי קורס, והרי הוא רצף או טייח למהדרין.
אמנון סלבין: אני פה שואל את האנשים שיושבים כאן אם מישהו מהם, עבור הרצאה על חשיבות - אני אומר שיש חשיבות בהעסקת ישראלים - הוא יוותר על משהו ברמה של הצורה של הטיח?
אמנון סלבין: ברמה של הריצוף?
אמנון סלבין: הוא יסכים שמישהו שגמר קורס יעשה לו ריצוף של שיניים, או טיח שיזכיר לו את הים התיכון?
אמנון סלבין: לא, אנחנו צריכים לשמור על רמה, ואותו בחור לא מספק לנו, הם לא רוצים לבוא לתקופה ארוכה, לדרך חיים.
אמנון סלבין: כלומר, רצף פעם היה לומד בתור מגיש 6-7 שנים עד שהיה מגיע להיות רצף אמיתי - אני חי בתוך הבניין, אני לא יושב למעלה.
אמנון סלבין: עכשיו נביא את כל החברה, אין ישראלים, אבל אם יבואו אנשים נקבל את כולם - יתחילו אסונות כמו ורסאי - אי אפשר לשים על כל אחד מנהל עבודה, כי אז לא יהיו לנו מנהלי עבודה, אז מה, אני אביא מנהלי עבודה?
אמנון סלבין: אז יהיו אסונות כמו ורסאי, רמת העבודה תרד, בתי המשפט יוצפו במשפטים נגד קבלנים, מה זה?
אמנון סלבין: הגישה - ויסלחו לי פה - הגישה של האם הישראלית שבניין זה עבודה לא מקצועית - הבן קם בבוקר, הוא יהיה רצף, מחר בבוקר הוא יהיה טייח.
אמנון סלבין: מגיעים מרומניה - אני עובד עם רומנים - אנשים שמילדות, כשגמרו לינוק, התחילו לעבוד בטיח, והם חיים בטיח והם יודעים טיח, ובגלל זה נכנסים לבית - ואני מזמין כל אחד שיבוא ויבדוק את הבתים שהם יתנו, יראה את רמת העבודה ויגיד לי שאחד שגמר 3 חודשי קורס יכול להגיע ל60%- מזה.
אמנון סלבין: תודה רבה שהקשבתם לי.
איוב קרא: אני רוצה לתת לנציגי הממשלה להתייחס לדברים.
איוב קרא: מר יהודה שגב, בסיכום שלך תתייחס לנושא בריחת הון מישראל והנזקים שהיו פה כתוצאה מהאנדרלמוסיה הזו שאנחנו נמצאים.
איוב קרא: בבקשה מר אפרים כהן.
אפרים כהן: שמי אפרים כהן, ראש המינהלת לענייני עובדים זרים במשרד העבודה והרווחה.
אפרים כהן: כאן יושבים הדרג המקצועי והם מצווים לבצע החלטות ממשלה.
אפרים כהן: ישנה החלטת ממשלה - סגירת השמים - והיא קובעת בעצם מכסות, ואנחנו חייבים לבצע.
אפרים כהן: ברגע שממשלת ישראל, כולל שר השיכון בתוכה, מחליטים על צמצום עובדים זרים בענף הבנייה, חובתנו לבצע את החלטת הממשלה.
אפרים כהן: אז מי שאומר שישנם היום 45,000 עובדים זרים בענף הבנייה - סילחו לי, תם ונשלם, ב31.12.01- תם ונשלם ההיתר ל45,000- עובדים זרים, כי החלטת הממשלה מ1.1.02- קובעת שישנם 23,000 עובדים זרים לענף הבנייה.
אפרים כהן: זה אומר שה22,000- האלה יצטרכו להוציא אותם מהארץ, בהתאם להחלטת הממשלה, לא בהחלטת הפקידים.
אפרים כהן: שירות התעסוקה היום מופקד לבצע את החלטת הממשלה ולקבוע אמות מידה חדשות ולעבוד בצרכים החדשים, כדי לתת היתרים ל22,000- ולא ל45,000-.
אפרים כהן: אז לכן התמונה היא יותר קשה.
קריאה: 23,000, לא 22,000.
אפרים כהן: לא נתווכח, אני אוסיף לכם.
אפרים כהן: לכן אנחנו מבצעים החלטות, ועל פי זה אנחנו מבצעים, לא יעזור שום דבר.
אפרים כהן: אם אנחנו מבצעים, אז יצטרכו לפטר אותם, אז אולי גם אני אלך לעבוד בבנייה, זה בסדר.
אפרים כהן: לגבי נושא האכיפה, אני חושב שהיום ישנו שיתוף פעולה עם המשרד לביטחון פנים וממשלת ישראל הקצתה את המשאבים הדרושים לצורך ביצוע אכיפה - ואנחנו מדברים על מסורבי כניסה שבאים לשדה התעופה ואנחנו מדברים על ביצוע אכיפה בשטח.
אפרים כהן: היום - אני מדבר רק על ינואר-פברואר - 1,500 בשיתוף עם המשרד לביטחון פנים, כולל אלה שהם מסורבי כניסה, כולל המגורשים, והמתקן היום
קריאה: כמה מגורשים?
קריאה: לא מסורבי כניסה.
אפרים כהן: 754 איש.
אפרים כהן: סליחה, גם מסורבים הם פוטנציאל לעבודה בישראל.
קריאה: יש 180,000, מתי תגמרו אותם?
אפרים כהן: אני מקווה שאנחנו נגמור 3,000 בשנת 2002.
קריאה: אבל לא זה נושא הישיבה.
אפרים כהן: סליחה, אני קיבלתי רשות דיבור, אני לא הפרעתי לכם, ישבתי בשקט.
איוב קרא: אני מבקש, לא הפריעו לכם, תנו לנציגי הממשלה לענות.
אפרים כהן: הנושא הוא הרתעה, הנושא בכך שמעסיקים ישראלים יפסיקו להעסיק עובדים זרים לא חוקיים, ולכן אם היום תוגברה היחידה המשפטית במשרד העבודה בעוד משפטנים נוספים, בחודשיים הגשנו תביעות משפטיות נגד 72 מעסיקים, לעומת מה שהיה בשנת 2001 - 31 מעסיקים.
אפרים כהן: זה בחודשיים.
אפרים כהן: ויש פסקי דין קשים מאד נגד מעסיקים שהפרו את החוק בעניין הזה.
אפרים כהן: לכן צריך לשלב את כל העניין הזה - גם טיפול במעסיקים, גם הוצאת עובדים זרים וגם קיום החלטות ממשלה.
אפרים כהן: ואנחנו מצווים לבצע חוק ממשלה.
אפרים כהן: אין לנו - אנחנו לא יכולים אחרת.
אפרים כהן: אם ממשלה מחליטה שלענף הבנייה יהיו 22,000 עובדים זרים, אנחנו נפעל בהתאם לכך.
אפרים כהן: לכן אני רק מתפלא - אמר כאן חברי וידידי כאן - איפה אלה שמופקדים על השיכון?
אפרים כהן: יש חוק ממשלה, יכלו ליצור את הלובי המתאים ולדאוג לענף - זה ענף רציני, ענף כלכלי, שהוא בעצם המוביל במדינה, על פיו כל הנושא הכלכלי במדינה, ולכן יש החלטה - ברגע שמחליטה ממשלה, מה אנחנו צריכים לעשות, הפקידים?
אפרים כהן: רק לבצע, לא יותר.
קריאה: הממשלה פעלה על פי המלצה שלכם להוריד את זה בחצי.
אפרים כהן: אני לא מגיב.
איוב קרא: לא, אני מציע לא להתייחס בצורה כזו לאנשים שיושבים פה.
איוב קרא: אני רוצה לתת לממלא מקום מנכ"ל שירות התעסוקה את רשות הדיבור, מר יעקב ניזרי, שיתייחס לדברים שהועלו פה.
יעקב ניזרי: ברשותכם אני רוצה להיצמד לנתונים ומספרים מדויקים.
יעקב ניזרי: הנחת היסוד שלי אומרת שאין קבלן במדינת ישראל בשנים האחרונות, כתוצאה מזה שניתנה לו ההזדמנות להעסיק עובדים זרים בהתאם לאמות המידה והוא זכאי להם בדין, שלא יבוא לשירות התעסוקה על מנת לקבל את הזכאות שלו.
יעקב ניזרי: אני אספתי פה נתונים לגבי מה שנקרא פניות הקבלנים בשנים האחרונות, היקפי הבנייה שלהם, על פי פילוח שנקרא מגורים, מוסדות, תעשייה, תשתיות וכוליה וכוליה, כולל הנתונים של העסקת עובדים פלשתינאים.
יעקב ניזרי: מסתבר שהחל משנת 1998 - אם אני אקח את זה כמדגם - משנת 1998 עד סוף שנת 2001 נמצא שענף הבנייה נמצא בירידה בהיקפים של 35-45% של פעילות - אני אומר את זה מתוך ניסיון שאומר מספרים עובדתיים.
יעקב ניזרי: שוב פעם, ההנחה אומרת שקבלן שבונה על אמת, והוא זכאי על אמת, ובא לקבל על אמת היתרים לעובדים זרים - אם אני לוקח את סך כל הפעילות שלו - נמצא שהיקף הבנייה במדינת ישראל הולך ופוחת - אלה עובדות.
יעקב ניזרי: מצד שני, ההיתרים שניתנו בשנה האחרונה - לו היו ניתנים על פי מפתח שניתן בשנים 1998-99, שזו הייתה השנה הקלאסית שהגענו להסכמות, שנקרא: זה המפתח.
יעקב ניזרי: אז רבותיי, לו היה מה שנקרא 1998-99 המפתח, בשנת 2002 הענף היה צריך לקבל משהו בסדר גודל של 26,000 היתרים.
קריאה: ואיפה הפלשתינאים שנעלמו?
יעקב ניזרי: אני גם אוסיף את זה, כי גם בשנה הקריטית הזו שאתה מדבר עליה, בכל זאת נכנסו פלשתינאים.
יעקב ניזרי: יוצא מכך שהמערכת - ואני קורא לזה המערכת - הלכו לקראת הענף, כי בשורה התחתונה, בשנת 2001 אנחנו סגרנו שנה עם 45,000 היתרים.
נתן פרנקל: סליחה שאני מפריע לך, אתה רוצה להגיד שהיקף הבנייה ירד בחצי?
יעקב ניזרי: אדוני, אלה עובדות ומספרים.
יעקב ניזרי: אני לא מדבר עם חאפרים, אני מדבר עם קבלנים בונים.
יעקב ניזרי: אני אומר דבר כזה, היקף הבנייה ירד ב35-45%-, אלה מספרים ועובדות, היקף ההיתרים בשנת 2001, כתוצאה מכל הבעיות שהתלוו לאינתיפאדה, היה 45,000 כשהמצב העובדתי היה צריך להיות, על פי מפתח שניתן בשנת 1998-99, בין 26-28,000.
יעקב ניזרי: אלה עובדות ומספרים.
יעקב ניזרי: אני פה מסיים בקטע הזה, על מנת להוציא את הדבר הזה שנקרא הבהרה מה עשתה המערכת לטובת הענף.
יעקב ניזרי: הענף לא נפגע מבחינת היקף כוח אדם.
איוב קרא: יש לי שאלה, בשנת 2001 היה 45,000 עובדים.
איוב קרא: מה הירידה הדרסטית הזאת ל23,000-?
איוב קרא: אני לא מבין.
יעקב ניזרי: אני אסביר את זה, אני פשוט בניתי איזה שהוא סדר בהצגת המערכת, מה אנחנו עשינו השנה, ואני פותח בדבר הזה שנקרא, מה עשינו השנה לטובת ענף הבניין ומי כמוכם, נציגי הקבלנים, שליווינו אותם בפרויקט הזה.
יעקב ניזרי: אז קודם כל יצאנו עם פרסום שאומר לקבלנים: רבותיי, כל מי שרוצה - שיפנה.
יעקב ניזרי: יצאנו עם פרסום.
יעקב ניזרי: קבענו חד משמעית נוהל העסקת עובדים זרים בענף הבניין - זה האורים ותומים שמלווה את המערכת, עם המהנדסים - כל מי שרוצה לעיין בנוהל הזה, זכותו לבוא לעיין.
יעקב ניזרי: השנה, בשוני משנים אחרונות, פרשנו את מערכת קליטת התיקים שלנו - אמרנו, לא בנקודה ריכוזית אחת, קבענו 5 לשכות ברחובות, ירושלים, עפולה, תל אביב ובאר שבע, הכשרנו את העובדים על מנת שיקלטו את התיקים - השנה נתנו מה שנקרא זמן מוקצב, ללא הגבלה, לכל קבלן שמגיע למדור תשלומים להציג את התיק שלו, הפקידה ישבה איתו 5-10 דקות, אם לא יותר, ואמרה לו: אדוני, התיק שלך מסודר, לא מסודר, אנא ממך תשלים, אם יש צורך להשלים.
יעקב ניזרי: בנוסף לכך, על פי החלטת השר, היות וההקצאה של ה45,000- הסתיימה ב31.12.01- אמרנו, על מנת לא להיכנס לפלונטר שנקרא מה יהיה, לקחנו את סך כל הפעילות של פרויקטים מתמשכים שהיו בשנת 2001 ונמשכו לשנת 2002 - מדובר ב480- קבלנים, שהיקף ההיתרים שניתנו להם הוא משהו בסדר גודל של 15,000.
יעקב ניזרי: ההיתרים האלה ניתנו עד 28.2.02.
יעקב ניזרי: אמרנו לקבלנים: בואו אלינו לקבל את ההיתרים האלה - תדעו לכם, אם אנחנו נצטרך להתעמת איתכם מול משרד הפנים, רק הקבלנים האלה שבאו במסגרת ההקצאה של פרויקטים מתמשכים, אלה יחזיקו היתרים בתוקף, לא 45,000.
יעקב ניזרי: מסתבר שהלך מפה לאוזן: קבלנים, אל תתייצבו לקבל.
יעקב ניזרי: חלק ניכר מאותם הקבלנים, מ480- הקבלנים לא באו להתייצב, ומה הטענה שלהם?
יעקב ניזרי: הטענה שלהם היא עניין של כדאיות - למה לי להתייצב בשירות התעסוקה, לקבל במסגרת של פרויקטים מתמשכים כשאני מחזיק 45,000?
יעקב ניזרי: טוב לי ונוח לי.
יעקב ניזרי: רבותיי, ההיתרים שניתנו על 45,000 הסתיימו ב31.12.01-.
יעקב ניזרי: ההיתרים הלגיטימיים המותרים בחוק הם אותה הכמות שהוקצתה במסגרת פרויקטים מתמשכים.
יעקב ניזרי: לעניין השנה הזאת - השנה הגיעו אלינו 810 פניות של קבלנים.
יעקב ניזרי: בתקופה האחרונה, כתוצאה מזה שאנחנו נתנו DEAD-LINE לקבלנים ואמרנו: רבותיי, מי שלא ישלים את כל מה שנדרש ממנו, התיק שלו לא יובא לטיפול.
יעקב ניזרי: מסתבר שכ100- בקשות של קבלנים שאמרו: אני לא משלם כסף בגלל שאני ניגש לשים את הבקשה שלי.
יעקב ניזרי: מסתבר שכ100- קבלנים, 100 בקשות לא עברו את הסף שנקרא יכולת להתמודד איתם.
יעקב ניזרי: יוצא מכך שסך כל הבקשות שלנו השנה שיובאו לטיפול במסגרת המהנדסים והוועדות, זה משהו בסדר גודל של 710.
יעקב ניזרי: ואני לוקח את זה כמספר, כי סדר המספרים של אלה שעסקו בענף הבניין: 1998 - 1,037, 1999 - 905, 2000 - 785, 2001 - 689.
יעקב ניזרי: כלומר, יש פה השלכות על הענף הזה.
יעקב ניזרי: מספר אלה שנמצאים בנישה הולך הולך ופוחת.
יעקב ניזרי: השנה אנחנו סוגרים טיפול בתיקים בסדר גודל של 710-720 בקשות.
איוב קרא: אני כנראה קצת קשה הבנה - איך ירדנו מ45,000- ל23,000-?
איוב קרא: זה חצי.
יעקב ניזרי: תכף אני אגיע לעניין של מה תהיה התוצאה לקראת סוף השנה.
יעקב ניזרי: בנוסף לכך אנחנו איתרנו 115 קבלנים שמחזיקים סטוק של 2,376-2,400 היתרים, שהם בקטגוריה שהם החזיקו היתרים בשנת 2001 ולא הגישו בקשות לשנת 2002 ואין להם מסגרת של פרויקטים מתמשכים.
יעקב ניזרי: כלומר, יש פה היום, נכון לרגע זה, סטוק של 2,400 היתרים שהקבלנים לא רשאים להחזיק אותם בכלל, הם היו צריכים ללכת למשרד הפנים ולהגיד: אין לי לגיטימיות להחזיק אותם.
יעקב ניזרי: אנחנו הפצנו את המשרד הזה למשרד הפנים, ליחידת האכיפה, אני מאד מקווה שבקרוב זה יקבל ביטוי.
יעקב ניזרי: בנוסף לכך, ניתנה לנו הרשאה של משרד האוצר - אנחנו גייסנו מספר בלתי מוגבל של מהנדסים, הפעלנו כוח סיוע שלנו של עובדי כוח אדם ממדור תשלומים ואנחנו נמצאים בקרוב, אפילו מחר, ישיבה ראשונה של ועדת ההקצאות כבר תשב על המדוכה.
יעקב ניזרי: בנוסף לכך, אני החלטתי השנה, במקביל, לצאת עם פעילות של שתי ועדות מקבילות, המשקיפים של התאחדות הקבלנים נמצאים כמשקיפים, המשקיפים של משרד השיכון נמצאים כמשקיפים, הוועדות יושבות על המדוכה החל מיום רביעי - אני מאד מקווה שעד 15.4, שזה ה-DEAD-LINE שאנחנו קבענו, נוכל לצאת עם הקצאה לשנת 2002.
יעקב ניזרי: בנוסף לכך, ניתנו הנחיות חד משמעיות, לאור מה שקרה - ואני לא רוצה להיכנס לדבר הזה מבחינת ההיבט הציבורי - ניתנו הנחיות חד משמעיות למהנדסים: אין לכם שום קשר עם עבודה עם הקבלנים, כל המערכת היא סטרילית, יש פה מידור מוחלט.
יעקב ניזרי: בנוסף לכך, כל האלמנט של הביטחון וההוראות של המהנדסים ניתנו חד משמעית - כל המערכת צריכה להיות סטרילית ולעבוד, ואכן כך אנחנו עובדים השנה.
יעקב ניזרי: בנוסף לכך, השנה עשינו דבר שלא נעשה בשנים האחרונות, וקבענו - אני לא יודע כמה מכם יודעים על הפרויקט שנקרא עקבה-אילת, בכל אופן יש פה יכולת לתת, כתוצאה מהסכמים בין ממשלתיים
איוב קרא: זה לא הצליח שם, אתה יודע.
יעקב ניזרי: בכל אופן אנחנו יוצאים מהדבר הזה, זו החלטה שלנו שאומרת - קבלנים שבונים באילת, והיה והם ירצו פועלים באילת, היכולת שלהם לקבל היא רק במסגרת פרויקט עקבה-אילת.
יעקב ניזרי: סדר הגודל יכול לנוע מ200- עד ללא הגבלה.
יורי שטרן: רק במסגרת זו?
יורי שטרן: זאת אומרת, רומנים כבר אין להם?
יעקב ניזרי: הם לא יקבלו באילת.
יורי שטרן: זאת אומרת, אתם מכים גם באילת.
יעקב ניזרי: אני לא מכה באילת, סליחה, אני מאפשר לקבלנים.
יורי שטרן: אתה לא מאפשר, אתה סוגר להם.
יעקב ניזרי: אני לא סוגר להם כלום.
יעקב ניזרי: סליחה, אני מאפשר לקבלנים לקבל כוח אדם מיומן באילת, אנחנו בודקים את זה.
קריאה: מאיפה אתם מביאים?
יעקב ניזרי: מעקבה.
יעקב ניזרי: אבל אתה בונה ברחובות, זה לא מפריע לך.
קריאה: אבל מה זה יכול לעזור לי?
איוב קרא: חברים, אני מבקש, כדי למצות את הדיון, תנו לשמוע, להבין, בסך הכל המטרה היא לסייע לענף.
יעקב ניזרי: היות ודובר פה על חוזים ממשלתיים והכרזה של שר האוצר, לצערי הרב לא נוכל בחלקם להתמודד עם פרויקט מהסוג הזה.
יעקב ניזרי: אני מניח שבגלל המורכבות של חתימת חוזה, זה יצא לפועל בשנת 2003, כי העניין הזה של התקשרות הוא החל מ- , והיה ויגיעו אלינו פרויקטים כאלה, ניתנה הנחייה למהנדסים, פרויקט ממשלתי או חוזה ממשלתי שהמדינה קבעה אותו, המהנדסים שלנו לא יטפלו על מנת להרחיב את היריעה של ההקצאה לטובת הענף.
יעקב ניזרי: השנה אנחנו יצרנו התקשרות חוזית עם חברת מיחשוב שנותנת לנו מענה ברמה הטובה ביותר, ההיתרים יינתנו לקבלנים בגמר בדיקת ההקצאות.
יעקב ניזרי: בנוסף לכך אנחנו החלטנו שהשנה, בנוסף להיתר, כל קבלן יקבל פירוט בצירוף להיתר, עם פילוח כל הפעילות שלו, באיזה פרויקט הוא זכאי, באיזה פרויקט הוא לא זכאי ומה הנימוקים לאי הזכאות.
יעקב ניזרי: תהיה שקיפות מלאה לגבי כל דבר ודבר שנעשה.
יעקב ניזרי: היות ודובר פה על העניין של הברחנים - אנחנו יצרנו קשר - אבל זה בענף אחר - עם השגריר התאילנדי ושאלנו אותו: אדוני, האם אתה יכול לדבר במונחים של פועלים חקלאים תאילנדים שברחו?
יעקב ניזרי: האם אתה מכיר אותם?
יעקב ניזרי: הוא אומר: כן, המדובר הוא בהיקף של כ1,200- פועלים תאילנדים בקטגוריה של ברחנים, שנמצאים במדינת ישראל, בחקלאות.
יעקב ניזרי: אומר השגריר התאילנדי: אני מוכן, אם תהיה איזה שהיא הסכמה בין משרדית שאותם 1,200, אם יהיה איזה שהוא מנגנון שאומר שאותם פועלים יינתן להם צ'אנס להיכנס - יכול להיות שנדבר במונחים של 1,200 לענף החקלאות.
יעקב ניזרי: עכשיו אני אומר, יכול להיות שזה גם ישליך - אם זה יקרום עור וגידים - יכול להיות שזה גם ישליך על ענף הבניין.
יעקב ניזרי: אם תהיה הסכמה, כי הרי מדובר בגדול שאתם יצרתם דיל עם ממשלת רומניה בעניין הזה - אני מאמין שאם תהיה הסכמה עם השגריר הרומני, וייבנה איזה שהוא מנגנון שמדבר - יכול להיות שהדבר הזה שנקרא מצוקה לא יהיה, כי בצורה חכמה אפשר להתמודד עם אותם אלה שברחו - בכל זאת הענף הוא לא סטרילי, יש ברחנים - יכול להיות שזה ייתן פתרון לחלק מהבעיה - ואני לא אומר את זה בצורה אבסולוטית, אני זורק את זה כרעיון.
יעקב ניזרי: לעניין של גיוס ישראלים - התופעה ידועה.
יעקב ניזרי: יש לנו מצב עובדתי שהמרכיב הגדול של הפעילות של הענף נמצא במרכז הארץ, בו בזמן שלצערי הרב המגזר הערבי פה נמצא בחלקו בצפון ובמשולש.
יעקב ניזרי: היכולת שלנו לנייד את הפועלים האלה שמובטלים אצלנו, ובעלי מקצוע, היא יכולת קשה מאד.
יעקב ניזרי: כי מה אומר הקבלן?
יעקב ניזרי: עם כל הכבוד, אני בונה בהרצליה, אני צריך להקפיץ פועל מנצרת שצריך לקום ב5- בבוקר על מנת שיגיע אלי בשעה 7 - עם בעיות התחבורה והפקקים, זה קשה מאד.
יעקב ניזרי: אם היה איזה שהוא סיוע בהסעת עובדים - היה בזמנו במשרד האוצר - אם והיה וזה יקבל איזה שהוא ביטוי שאומר לקבלן: אנחנו נגייס את כוח האדם שנמצא במשולש ובנצרת לטובת הרצליה, לקבלן שבונה - אם יינתן פה איזה שהוא סיוע, יכול להיות שזה יוריד את העוקץ של הבעיה, כי בכל זאת יש לנו בעיה של התמודדות עם אותם המובטלים שנמצאים בנצרת ובכל זאת רוצים לעבוד, כי הניוד הוא מרכיב הבעיה.
יעקב ניזרי: איברהים ג'יברין:     	מי אמר לך שהם רוצים לעבוד?
יעקב ניזרי: אני גר שם.
יעקב ניזרי: רוצים לעבוד, האמן לי שרוצים לעבוד.
יעקב ניזרי: איברהים ג'יברין:     	אני חי עם האנשים, אני מזמין אותך אישית, תבוא איתי.
יעקב ניזרי: אני מכיר מקרוב את הפעילות שלך.
יעקב ניזרי: בנוסף לכך הייתה לנו פניה בתקופה האחרונה של קבלנים שהם בקטגוריה של הכנסת טכנולוגיות מודרניות, והם מדברים על בעיית התבניות וכוליה וכוליה.
יעקב ניזרי: אנחנו, באמצעות האגף להכשרה מקצועית, במשא ומתן ללכת על הכשרה שמדברת על כוח אדם מיומן לטובת קבלנים שבונים תבניות
קריאה: תביאו רק את הרשיון.
קריאה: הכל מוכן, תביאו רשיון.
יעקב ניזרי: אין רשיון - אנחנו מדברים על הכשרה מקצועית של הדבר הזה.
יעקב ניזרי: יש פניה של קבלן מסוים - אני דוחף את העניין הזה.
יעקב ניזרי: עכשיו לעניין של מה תהיה ההקצאה - איך נאמר?
יעקב ניזרי: אנחנו הפקידים.
יעקב ניזרי: ההחלטה מדברת - וזו החלטה של הממשלה - מדברת בשנת 2002 סך הכל היתרים לעובדים זרים יהיו 48,000.
יעקב ניזרי: היות ובענף החקלאות ניתן מה שניתן, המנה של 22,000, היות ומה שנותר לענף הבניין, כפי שנאמר פה במספר, היות ויש לנו פה ענפים נוספים שזקוקים לכוח אדם, ההערכה שלנו מדברת - וזו החלטת הממשלה - על היקפים של 22,000 היתרים.
יעקב ניזרי: נצטרך ליישם את זה, וזה יצא לפועל רק לאחר שנקבל את הנתונים של כל הקבלנים, נעבד את החומר הגולמי של הבקשות, נקבע מפתח הקצאה - אני אמרתי את זה בתחילת דבריי, מפתח ההקצאה שהיה בשנת 1998-1999, יכול להיות שהוא יותאם לעניין הזה של יכולת הנתינה שלנו, ואני אמרתי - מפתח ההקצאה של שנת 1999 נתן מענה של 26,000, כשאתם אמרתם תודה רבה.
יעקב ניזרי: לאחר שנסיים את העבודה שלנו, השר יצטרך להחליט מה יהיה מפתח ההקצאה על מנת להתאים אותו.
יעקב ניזרי: אנחנו ערוכים לעשות את העבודה שלנו.
יעקב ניזרי: אני מקווה שהפעילות שלנו תסתיים בימים הקרובים, אנחנו כמעט סגרנו טיפול במעל 60% מהתיקים של הבקשות, אני מאד מקווה שנגיע לשורה התחתונה וכל מי שצריך לדעת מה יהיה מפתח ההקצאה ומהי ההקצאה ידע.
יעקב ניזרי: בנוסף לכך, השנה הצענו דבר אחד - אני, בעקבות החלטת הממשלה - שקיפות.
יעקב ניזרי: באתר האינטרנט, כל קבלן, קולגה, לא קולגה, מתמודד, חבר, לא חבר, נכנס לאתר האינטרנט, יודע במספר מדויק כמה היתרים ניתנו לכל קבלן וקבלן.
איוב קרא: סליחה מר יעקב ניזרי, אני לא השתכנעתי שמ45,000- היתרים צריך לרדת בצורה דרסטית כזו ל22,000- או 23,000.
איוב קרא: זה לא נראה לי, אבל לא חשוב.
יעקב ניזרי: אבל זו החלטת הממשלה.
איוב קרא: אתה לא אשם בזה, אבל לא השתכנעתי.
יורי שטרן: כבוד היושב ראש, אני פשוט חייב לעזוב - אחר כך אני אשמע, גם אקרא את הפרוטוקול - אני רוצה לומר כמה מילים.
יורי שטרן: שלא יעלבו חברים שאני משתמש בבדיחה שהיא עדתית, אבל אומרים: איך משגעים את הפרסי?
יורי שטרן: מכניסים אותו לחדר עגול ואומרים שבפינה יש כסף.
יורי שטרן: אז איך משגעים את המשק?
יורי שטרן: איך משגעים את הענף?
יורי שטרן: כל פעם מפתחות חדשים ועוד פעם תביא דוח.
יורי שטרן: אני חושב שהמקצוע של הקבלנים היום זה להגיש דוחות למשרד העבודה ואחר כך לשנות את הדוח, ואחר כך לשנות את המפתח, ואחר כך להיכנס לאינטרנט לראות מה שם שקוף ומה לא שקוף - זה פשוט חלם החלטת הממשלה הזאת, שהביא אותה שר העבודה - זו החלטה הרסנית למשק, מטופשת לגמרי, ואנחנו יוצאים מהממשלה קודם כל בגלל הרקע הביטחוני, אבל סיבה נוספת היא האבסורד במדיניות הכלכלית, ואחר האבסורדים זה התחום של העובדים לענפים הכלכליים.
יורי שטרן: אני שוב חוזר, במקום להתנפל על העובדים שלא תורמים כלום - 40, 50, 60 אלף שנמצאים בהרצליה, בכפר שמריהו, מטפלים שם בגינות, עורכים קניות, במקום זה מתנפלים - איפה שהפנס, שם מחפשים את הכסף, ויורדים על הענפים הכלכליים ולא נותנים להם לחיות, פשוט לא נותנים לחיות.
יורי שטרן: יש לי כמה המלצות:      אני חושב שאתם הקבלנים, כשאתם באים בטענות לעובדים - אין להם אלא לבצע את מה שהממשלה החליטה.
יורי שטרן: אתם צריכים לעבוד קודם כל מול שר השיכון, שהוא יגיש ערעור ויבקש שינוי ההחלטה.
יורי שטרן: בלי זה הדברים לא יזוזו, כי זה לא יכול להיות ברמה של הפקידים שמבצעים את הפקודה, וזה חובה.
יורי שטרן: לא יכול להיות שממשלה - ברוסית אומרים: גם מכה וגם לא נותן לבכות - זאת אומרת, גם מקצצת את המכסה של העובדים הזרים וגם לא נותנת תמריצים וסיוע.
יורי שטרן: הרי היינו ביחד ביריד התעסוקה - אותם הישראלים, הלא רבים כל כך, אבל שמוכנים לבוא, אז איך יכול להיות שלא מייצרים להם לא תמריץ בעבודה ולא הסעות, או פתרון אחר לניידות?
יורי שטרן: זה לא מחייב שום חוק הסדרים ושום דבר - התמריצים האלה באים כסיכום בין משרד העבודה, ענף מסוים ומשרד האוצר.
יורי שטרן: כך נתנו בעבר וככה גם היום.
יורי שטרן: בלי זה, זה פשוט בלתי אפשרי
אפרים כהן: אתמול שר העבודה נפגש עם שר האוצר בנושא הזה על מנת לקבל החלטה, ואני מקווה שתינתן החלטה לגבי תמריץ.
יורי שטרן: הלוואי - זה צריך להיות בשני תחומים: זה צריך להיות בתמריץ העבודה, ואני הייתי נותן את זה לעובד, כמו בעבודה מועדפת ולא למעסיק, ובעניין של ניידות - בשני הדברים האלה אפשר לטפל.
יורי שטרן: דבר שלישי - העובדים שנמצאים.
יורי שטרן: למרות הכל, יש פה כמה אלפים שהם עובדי בניין, שהם היום או עובדים בבניין - הרוב אני חושב - בצורה לא חוקית, ואל תגידו לי שלא עובדים, וחלק נמצא באותם משקי בית, או בעבודות אחרות.
יורי שטרן: אני קורא לממשלה בפעם אני לא יודע איזה, לתת לגליזציה לעובדים שנכנסים לעבודה בחקלאות או בבניין.
יורי שטרן: אם הוא כבר נמצא בארץ, ושום אכיפה פה לא עוזרת, עדיף שיעבוד בצורה חוקית, יהיה רשום, וכתוצאה מכך גם יהיה פיקוח, גם פיקוח על תנאי עבודה, גם פיקוח על המשכורת ועל הכל.
יורי שטרן: אז לכן, אם אתם רוצים שייקחו מהמאגר הקיים, אז קודם כל תגידו שמי שנלקח מהמאגר הקיים - לא בודקים איך הוא הגיע, מתי הוא הגיע - הוא מתאים לענף, הוא נלקח.
יורי שטרן: כל עוד הוא עובד בבניין או בחקלאות הוא חוקי בארץ, לשנתיים למשל.
יורי שטרן: אם הוא שוב פעם עוזב את זה, הוא הופך מחדש ללא חוקי, ואת זה היום, בגלל שזה נרשם מחדש, אפשר גם לעקוב ולבדוק.
יורי שטרן: וכמובן כל זה על בסיס של שינוי החלטת הממשלה, כי אי אפשר קודם כל לחנוק ואחר כך לחפש פתרונות איך להכאיב.
יורי שטרן: אז קודם כל את החניקה הזאת חייבים להפסיק.
יורי שטרן: אני מקווה שבאמת נוכל לעשות את זה - בסך הכל איך נולד העניין של ישראלים כתנאי למכרז?
יורי שטרן: זאת הייתה הצעה של התאחדות הקבלנים, שאני עשיתי מזה הצעת חוק, והצעתי בוועדת בוכריס - וזו לצערי ההמלצה היחידה שאומצה - והיא לא עובדת לבד בלי יתר הדברים, אבל התקווה היא שבאמת יהיו מכרזים, ואם אתם רואים שיצא מכרז שלא לפי זה - כי זה גם בתשתיות, גם בבנייה, כל עבודות הבניין הממשלתיות, גם בתאגידים הממשלתיים - כל מה שמתוקצב - אתם צריכים להקים קול זעקה, גם מול הוועדה, ליידע את ראש הוועדה.
יורי שטרן: הבקשה האחרונה שלי אליכם - אני מעוניין לקבל את רשימת הפרויקטים שאתם אומרים שהם לא ממריאים, או לא מתבצעים בקצב המתאים בגלל מחסור בעובדים.
יורי שטרן: פשוט רשימה: כך וכך, כמה אנשים זה היה מעסיק מקרב הישראלים, לולא בעיית כוח אדם.
יעקב ניזרי: אבל ירצו גם לקבל כמה עובדים זרים קיבלו לאותו פרויקט.
יורי שטרן: בסדר, זאת אומרת, הנתונים שמראים את ההשפעה על תעסוקת ישראלים - מה היקף העבודות, אני כבר לא מדבר על הכנסות המדינה ודברים אחרים שאנחנו מפסידים.
יורי שטרן: אני מתנצל, מודה ליושב ראש על הזימון.
איוב קרא: אני רוצה לשמוע את משרד השיכון.