GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב בניזרי:
היו"ר יאיר פרץ: 	לא לאתרים אחרים.
יעקב בניזרי:
הלוואי שלאתרים אחרים.
יעקב בניזרי:
המעסיק שלו אם יהיה שכר הולם.
יאיר פרץ:
נתן פרנקל: 	אדוני השר, אני  אזרח  המדינה  בדיוק  כמו  שכל  אחד
יאיר פרץ:
עכשיו באה ממשלת ישראל ודחפה אותנו, ויש על כך אין סוף פרוטוקולים להעסיק עובדים פלשתינאים.
יאיר פרץ:
אינני רוצה עובד זר אחד.
יאיר פרץ:
אני בדיוק כמוך חרד לעתיד החברה הישראלית.
יאיר פרץ:
אבל מה לעשות, פרצה האינתיפאדה.
יאיר פרץ:
אני כשהייתי פה, בירושלים, המנהל הכללי של סולל בונה תקופה מסוימת, העסקתי מאות עובדים פלשתינאים כי הישראלים לא באו לענף.
יאיר פרץ:
כאשר אחר כך נהייתי המנהל הכללי של סולל בונה ישראל, העסקנו עשרות אלפי עובדים פלשתינאים כי כך מדינת ישראל דחפה אותנו לעשות, היא אמרה: אנחנו רוצים יחסי שכנות, תעבדו.
יאיר פרץ:
הענף שלנו העסיק 20,000 עובדים פלשתינאים רשמיים ועוד 40,000 עובדים ללא היתר בנייה.
יאיר פרץ:
לא אנחנו היכנסו אותם.
יאיר פרץ:
הם עברו במעברים.
יאיר פרץ:
אני אינני שוטר.
יאיר פרץ:
אין לי מנגנון לבדוק את האנשים, מגיע אלי עובד אני מקבל אותו.
יאיר פרץ:
אני יוצא מתוך הנחה שבאיזה שהוא מקום בדקו אותו.
יאיר פרץ:
המספרים שאני אומר הם אינם מספרים שהגיעו מאיתנו, אלה מספרים רשמיים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
יאיר פרץ:
אלה מספרים שקיבלנו אותם מהם, אלה המספרים שעובדים בהם.
יאיר פרץ:
מה לעשות שפרצה האינתיפאדה, הגבירו את האכיפה בתחום הזה ומספר העובדים האלה ירד.
יאיר פרץ:
היום כולם לפי החדשות מהיום, לאור הפיגוע שהיה, גם העובדים הרשמיים שאמרו שיהיו חסיני סגר וכדומה, גם הם אינם נכנסים.
יאיר פרץ:
נוצר לנו מחסור של עשרות אלפי עובדים, אני לא אנקוב במספר.
יאיר פרץ:
קיבלנו פה עבודות במדינת ישראל.
יאיר פרץ:
אני יכול להגיד לך שישנם היום מספר פרוייקטים במגדל העמק שצריכים לבצע עבודות של היי-טק, של נשיונל סמי קונדקטור היום עושים עבודות בעשרות רבות של מיליוני דולרים רק הקמת הבניין שלאחר מכן יספק תעסוקה למאות עובדים.
יאיר פרץ:
לוח הזמנים לפרוייקטים האלה הוא קצר מאוד.
יאיר פרץ:
אין לנו היום עובדים לבצע את העבודות האלה.
יאיר פרץ:
בפרוייקטים האלה יש קנסות כבדים מאוד מצדם, כפי שאמר יושב ראש הוועדה, וזה לא הפרוייקטים היחידים, יש הרבה מאוד פרוייקטים.
יאיר פרץ:
אנחנו בונים דירות לישראלים, אנחנו בונים מבני ציבור, אנחנו בונים בתי חולים, התבססנו תוך כדי הבניות האלה על מה שהיה, תערובת של עובדים ישראלים, עובדים פלשתינאים ואת אותם מעט עובדים זרים שהיו, שהתעסוקה שלהם היא בעבודות הרטובות, שאנחנו לא מצליחים לעניין הזה לגייס ישראלים.
קריאה:
נתן פרנקל: 	אני אסביר מה הטעות.
קריאה:
אנחנו לא תמיד נהיה באבטלה.
קריאה:
אני רוצה לומר לך שמדינת ישראל קלטה ב15- השנים האחרונות טכנולוגיה יותר מאשר הרבה ארצות מערביות אחרות.
קריאה:
אם תסתובב לאורך נתיבי איילון ותראה שם את המשרדים שצומחים, כולם אחד לאחד מבוצעים בטכנולוגיה הכי חדישה.
קריאה:
אם תראה את הבניין של 60 הקומות שבונים "אביב", באירופה יש 4 סטים של תבניות מהסוג הזה, ואנחנו החמישי.
קריאה:
הם בונים עם הידראוליקה מלאה, אין סט יותר משוכלל מזה.
קריאה:
לא כל פרוייקט אפשר לעשות עם טכנולוגיה חדישה.
קריאה:
כשאתה בונה בית פרטי, אתה לא יכול לעבוד איתו בטכנולוגיה, כשאתה בונה בית מגורים שתוכנן על ידי משרד השיכון, והוא בא ואומר לנו: אתם תבנו, אתה מקבל שכונה של 400 יחידות דיור שהדעת נותנת שתעשה אותה בטכנולוגיה חדישה, והם מתכננים לך מתוכם 400 יחידות דיור תחלק ב20- זה 20 בניינים בערך, אז אתה מקבל טאבה כזאת שיש לך שם מתוך 20 הבניינים יש לך 14 טיפוסים, איך אתה יכול  לתעש את זה?
קריאה:
אנחנו מדברים איתם שנה ושנתיים ושלוש, הם אומרים: כן והם לא עושים שום דבר בעניין.
שמואל ארד:
נתן פרנקל: 	תבואו  ותכשירו  לצורך העניין עובדים, השכר שם יהיה
שמואל ארד:
שמואל ארד: 	אני  שמעתי  את  שר  העבודה  אחרי   האירוע   באולמי
שמואל ארד:
רבותיי, אמרתי את זה  למר אהוד ברק ואני אמרתי את זה למר אריק שרון לפני חודש ואני אומר את זה גם לכם וגם לך אדוני שר העבודה, ואני קושר את זה לנאום שלך שהוא היה נכון לתפיסתי האישית.
שמואל ארד:
אדוני השר, לפי דעתי, כנראה שגם לא אתה ולא ממשלת ישראל מבינים, ואני שומע את זה בשאלות שלך, הענף בקריסה והאבסורד הגדול, אתה לא היית פה, הבאנו את התעשיות שמלוות אותנו.
שמואל ארד:
ישב פה מר משה פרץ מ"פרץ בונה הנגב" לפני שלושה שבועות, אחת מהחברות הגדולות, הוא הציג פה 8 פרוייקטים ברחבי הארץ שהוא לא יכול לפתוח, יש לו חוזים, הוא מתחיל לשלם קנסות, 8 פרוייקטים כאלה, זה לפי דעתי 300-400 עובדים ישראלים חוץ מהזרים שעושים את העבודות הרטובות.
שמואל ארד:
היה פה מר אבי אהרונסון, הוא לא רצה להזכיר שמות, הוא זכה במכרז על סמי קונדקטור במגדל העמק, פרוייקט לאומי לא למאות אלא לאלפי עובדים ישראלים.
שמואל ארד:
הוא התחייב לסיים אותו ב9- חודשים.
שמואל ארד:
עברו כבר כמעט 3 חודשים והוא בפיגור של חודש וחצי.
שמואל ארד:
יציקות בטון שלא היו בארץ משהו כמו 60,000 מטר קוב.
שמואל ארד:
מר נתן פרנקל, שהוא גם מהנדס וגם המנהל הכללי   של אחת החברות הגדולות בארץ, הוא יכול להגיד לכם מה זה.
שמואל ארד:
הוא לא יעמוד בזמנים, המפעל לא ייפתח בזמן.
שמואל ארד:
יש לנו מאות פרוייקטים משותקים ומאות אחרים שלא נפתחים והחברות קורסות והישראלים שיכולים להיכנס לעבודה, לא נכנסים כי אין הבסיס, אין השלד, אין העובדים הרטובים.
שמואל ארד:
ממשלת ישראל היא המתנגדת הגדולה להעלאת משכורת המינימום.
שמואל ארד:
הלוא אתם בממשלה עוצרים את ההצעה של מר אמיר פרץ להעלות את זה ל1,000- דולר.
שמואל ארד:
מה זה 1,000 דולר?
שמואל ארד:
אני אומר לכם שאצלנו כל העובדים הישראלים הם כמעט כפול מזה.
שמואל ארד:
ב2,000- דולר, על 1,500 דולר יבואו ישראלים להיות טייחים ורצפים?
שמואל ארד:
בואו נמצא מהדוגמתיות.
שמואל ארד:
מה שאנחנו מבקשים על הברכיים מתחננים לממשלה.
שמואל ארד:
הפקק שאדוני השר דיבר עליו הוא לא מזמנו, אבל הוא מזמננו.
שמואל ארד:
רבותיי, ב1- בינואר הוועדה המפורסמת של שירות התעסוקה הייתה צריכה לגמור את עבודתה ולתת אשרות ולתת מכסות ל700- חברות.
שמואל ארד:
אנחנו נמצאים היום בחודש יוני והקצה עוד לא נראה, בדקו 150 תיקים מתוך 700 התיקים.
שמואל ארד:
השנה נגמרת, נשרפת.
שמואל ארד:
כל בקשתנו, אדוני השר, יש מצב חירום לאומי גם פה.
שמואל ארד:
תנו לנו מינימום עוד 15,000 עובדים עד סוף השנה, נראה מה קורה עם הפלשתינאים.
יעקב בניזרי:
שמואל ארד: 	לא,  אנחנו  מדברים  כל  הזמן  על  15,000  עובדים כל
יעקב בניזרי:
היו"ר יאיר פרץ: 	מר שמואל ארד, אתה ברור, תודה.
יעקב בניזרי:
כדי לפגוע, אבל מכל הדיבורים על ציונות, ואני איתך בדברים האלה, פועל אחד לא בא לעבודות האלה.
יעקב בניזרי:
שנים אנחנו שומעים את הדברים האלה, ציונות ציונות, אף אחד לא בא לעבוד בגלל הדברים האלה.
יעקב בניזרי:
בוא נאמר לרגע אחד שאני אפילו מקבל את מה שאתה אומר, זה עניין של חינוך של עם.
יעקב בניזרי:
זה מהיום למחר?
יעקב בניזרי:
אנחנו עומדים עם השריפה היום ומדברים איתנו על ציונות.
יעקב בניזרי:
אבל אני רוצה להגיד לך יותר מזה.
יעקב בניזרי:
אני עוסק אצלנו גם במגזר הערבי, וזאת גם בעיה, זו לא בעיה, זה לזכותם אולי.
יעקב בניזרי:
היום במגזר הערבי כמעט שלא תמצא אדם שמוכן לעבוד בחקלאות, גם לא הילדים וגם לא הנשים.
יעקב בניזרי:
היום חלקם הגדול, לא תמצא היום בית במגזר הערבי שאין בו אנשים שהולכים ללמוד לימודים אקדמאים.
יעקב בניזרי:
גם משם כבר אין מה שפעם היה.
יעקב בניזרי:
מה שבזמנו היה שם, וזה היה איזה שהוא מקור עבודה בחקלאות, גם זה איננו.
יעקב בניזרי:
כאשר מתחילים לתת דוגמאות גם אני מוכן לתת דוגמאות.
יעקב בניזרי:
היה פה דיון בכנסת על שכר המינימום.
יעקב בניזרי:
דובר אז על 1,000 דולר.
יעקב בניזרי:
יש עמותה שנקראת "תנו לעבוד בכבוד", אינני רוצה להגיד מה ההיסטוריה שלה, אבל הם בכל דבר נדחפים ונואמים, הם הביאו שתי נשים, כמו שאתה רואה אותי בגובה שלי, אני אומר לך את זה בכנות, אני ישבתי עם דמעות בעיניים.
יעקב בניזרי:
הם אמרו: תראו, בואו תשמעו יש פה אישה שאנחנו רוצים שתשמעו אותה.
יעקב בניזרי:
באה האישה והתחילה לבכות: אני מתביישת, בעלי מובטל, הבן שלי בן 27 מובטל, אני פותחת מקרר הוא ריק.
יעקב בניזרי:
אני אומר לך בכנות גם היום עוד רגע יורדות לי דמעות מהעיניים.
יעקב בניזרי:
יצאנו החוצה אני אומר לה: תשמעי משהו, את ובעלך מובטלים ואין לכם עבודה, אני מוכן לדאוג לכם לעבודה בחקלאות.
יעקב בניזרי:
מה היא אומרת לי?
יעקב בניזרי:
בחקלאות תלך תעבוד אתה.
יעקב בניזרי:
יעקב בניזרי: 	למה התאילנדי מסכים אם לא משלמים לו בנוסף?
יעקב בניזרי:
מגיע עם פנקס גדול יותר מהפנקס הזה, עם כל הכתובות של מה שאתה רק רוצה בארץ.
יעקב בניזרי:
יש לו קשר עם החברים שלו כי הם קשורים אחד בשני.
יעקב בניזרי:
אז אומר לו: שמע, למה לך לעבוד פה קשה, אין שעות נוספות, בוא תעבוד אצלי, אצלי יש היום שעות נוספות, יש פה קטע של שעות נוספות איתם כי הם מאוד רוצים לעבוד שעות נוספות ואז הם מתחילים לברוח ממקום למקום.
יעקב בניזרי:
כיוון שאנחנו באמת בנקודת חירום, אני בא ואומר דבר פשוט: תנו לנו להביא אפילו מתנדבים.
יעקב בניזרי:
באנו ואמרנו: תנו לנו להביא מתנדבים ל3- חודשים.
יעקב בניזרי:
אנחנו מדברים על עבודה עונתית.
יעקב בניזרי:
חלק גדול מהעבודה בחקלאות זו עבודה של חודשיים שלושה.
יעקב בניזרי:
יחיאל רז: 	אנחנו  עובדים בשיתוף פעולה עם שירות התעסוקה, עם
יעקב בניזרי:
מעבר לזה, אני חייב להגיד שאנחנו ושירות התעסוקה ביחד עם משרד האוצר עשינו ניסיון אמיתי לתת עידוד למובטלים להיכנס לענפי החקלאות.
יעקב בניזרי:
לצערי הרב, לא קיבלו את ההצעה שלי, וההצעה הייתה 40 שקל ליום, אמרתי: יצחקו מאיתנו.
יעקב בניזרי:
כעסו עלי, סופו של דבר 40 השקלים ליום גרמו לכך שבאו במהלך התקופה נובמבר 2000 – מרץ 2001 בממוצע לחודש בין 150 עובדים ל200- עובדים בכל ענפי החקלאות הרלוונטיים המועדפים שבהם הייתה בעיה של כוח אדם.
יעקב בניזרי:
חבל שלא ניסינו על אמת לתת משהו יותר, כי באו אלי ואמרו שבשביל 800-900 שקל אנחנו צריכים לעבוד קשה?
יעקב בניזרי:
יש לנו מה שאדוני השר אמר קודם, יש לנו דמי האבטלה.
יעקב בניזרי:
אני בשביל לעבוד קשה אני אקבל את 1,000 השקלים, לא כדאי לי.
יעקב בניזרי:
המציאות הייתה חזקה יותר מכל דבר אחד.
יעקב בניזרי:
באו 200 עובדים בממוצע, שילמנו להם את 700-800 השקלים למעסיקים, אבל לא הצלחנו ליצור את מה שרצינו להפיק באותו מבצע.
יעקב בניזרי:
אם היינו הולכים על דבר אמיתי, אולי היינו מסיקים מסקנות ולומדים לקח.
יעקב בניזרי:
זה הוכיח את עצמו לשלילה, חבל שלא עשינו משהו רציני יותר.
יעקב בניזרי:
שלך, ואני מסכים לכל מילה שנאמרה פה בפתיח.
יעקב בניזרי:
אבל אני חושב שבאיזה שהוא מקום אי אפשר ללכת, וגם משטרת ישראל שעומדת ומתמודדת היום מול כל תאונות הדרכים שקורות בארץ, לא הולכת ועוצרת את כל הרכבים שמסתובבים כאן עד שלא ימצאו את כל הנהגים פורעי החוק, ואחרי כן מתחילים להתיר ולשחרר.
יעקב בניזרי:
הרי אי אפשר ללכת ולעצור מדינה.
יעקב בניזרי:
אני רוצה להגיד לך שאנחנו עומדים ומסתכלים כיום על מפעל חיים של 400 משפחות בין 30 שנה ל40- שנה שהולך ומתרסק לנו לנגד העיניים, ואנחנו לא יודעים איך לפתור את זה ולא יודעים מה לעשות עם זה.
יעקב בניזרי:
העצירה שנעשית היום לעובדים הזרים ומה שקרה בשנה החולפת גרם כבר כרגע ל22- משפחות לנטוש את המקום, ואני חושב שכשאנחנו עומדים היום בפתחה של עונה חקלאית חדשה, אינני רואה איך 50 אחוז לפחות מהמשפחות ממשיכות ומנהלות את המשק החקלאי שלהן.
יעקב בניזרי:
יעקב בניזרי: 	קודם  כל  יש לכם כמות גדולה.
יעקב בניזרי:
הקצינו לכם, אני אשם
אבי שדה:
יעקב בניזרי: 	הבג"צ   התעקש  שביום  ראשון   אני   מכנס   את ועדת   	העובדים הזרים כי היה צריך לעשות תהליך מסוים, היה צריך לשנות את ההחלטה, ועם הסכמת משרד החקלאות הסכימו איתנו, ביום ראשון מייד אחרי ישיבת ממשלה  אנחנו נאשר את זה ונחלק את אותם 800 היתרים.
אבי שדה:
אצלנו לא עובדים פלשתינאים.
אבי שדה:
ממשלת ישראל החליטה בזמנו ש2,000- האנשים הם לטובת אלה שנפגעו מהסגר כתוצאה מאי כניסת פלשתינאים.
אבי שדה:
אנחנו בכלל לא ברשימה הזאת.
אבי שדה:
מראש נפנפו אותנו החוצה מזה.
אבי שדה:
גם כאשר ייגמר כבר הסגר וכבר יתחילו להיכנס פלשתינאים, אנחנו עדיין בתוך סגר.
אבי שדה:
היה לנו הסדר שהיה עם משרד הפנים להכניס מתנדבים, כמו שכאן מר אברהם הראובני דיבר עליו, עצרו אותו.
אבי שדה:
כולם אומרים: כן, ועומד פקיד בכיר במשרד הפנים ואומר: לא.
אבי שדה:
אז עם כל הכבוד אינני יודע מי מנהל פה את הדברים במדינה הזאת.
אבי שדה:
כתוצאה מההחלטה של פקיד בכיר במשרד הפנים נגרם נזק של 60 מיליון שקל ל400- משפחות שחיות בערבה.
אבי שדה:
אזור שיש לגביו, לפי דעתי, אני עדיין לא שמעתי אחרת, קונצנזוס מלא לצורך בהתיישבות במקום הזה.
אבי שדה:
אני רוצה להגיד לך שהמפעל הזה הולך ונגמר.
אבי שדה:
יעקב בניזרי: 	יש  לכם  1,450  עובדים.
אבי שדה:
מה הייתה ההחלטה של משרד
אבי שדה:
יעקב בוכריס: 	יש  מה  שנקרא  הקצאה על בסיס אמות מידה ונורמות,
אבי שדה:
יעקב בניזרי: 	ניסיתי  להקצות לכם באותה הקצאה מיוחדת.
אבי שדה:
זה נדחה
אבי שדה:
יעקב בוכריס: 	אם הממשלה תאשר את ההקצאה שלנו, יש לך נדמה לי
אבי שדה:
אבי שדה: 	זה עוד 750 עובדים, ואנחנו צריכים 2,500 עובדים.
אבי שדה:
שלומי מורד: 	אני חושב שכל הבעיה פה זה העניין  של הסיעוד, לפחות
אבי שדה:
יש לי  מקרה של 4 עובדות זרות בלתי חוקיות, אני יודע איפה הן נמצאות.
אבי שדה:
הן נטשו אנשים זקנים.
אבי שדה:
פניתי למשרד העבודה והרווחה ללשכה שלך, פניתי למר אפרים כהן, אף אחד לא ענה לי, למשרד הפנים לגברת בתיה כרמון, היא לא נמצאת פה, מייצגת אותה מישהי אחרת, אף אחד לא עונה לי.
אבי שדה:
אתם יודעים איפה הכתובת נמצאת, הבחורות האלה באות מוכנות מחוץ לארץ.
אבי שדה:
יעקב בניזרי: 	צריך  להבחין  בין  שני   דברים,  בין  אמות  המידה של
אבי שדה:
שלומי מורד: 	אני  לא  פוסל,  חס  וחלילה.
אבי שדה:
אני  רק אומר שאנחנו לא
אבי שדה:
לפי הנהלים של משרד הפנים, על אותו מעסיק מוטלת האחריות לקחת את העובד לשדה התעופה ולקבל אחד חלופי במקומו.
אבי שדה:
עזרתי לאותה משפחה לקחת את העובדת הזרה עד לשדה התעופה, נתתי אותה בצורה הכי מכובדת והיא עברה BOARDING PASS נתנו אותה לנציג משרד הפנים.
אבי שדה:
הבנתי שהיא עולה לביקורת גבולות, לשם אנחנו לא יכולים לעלות.
אבי שדה:
עלתה לביקורת גבולות, בשעה 8 בבוקר מצלצלים למשפחה ואומרים לה: גברת, העובדת לא רוצה לעלות על המטוס, בואי קחי אותה בחזרה.
אבי שדה:
העובדת הזאת – הדרכון שלה פג תוקף, אין לה ויזה והיא עובדת בלתי חוקית.
אבי שדה:
אם לא תיקחו אותה עד השעה 12 בצהריים ביום למחרת, אנחנו משחררים אותה.
אבי שדה:
הם שיחררו אותה לפי הוראה של הגברת בתיה כרמון.
אבי שדה:
ז'קלין זוהר: 	יש גם בעיה שהעובדים עצמם הבינו כבר שאין שום חוק
אבי שדה:
עוברים.
אבי שדה:
הקודם, השר לביטחון פנים שהוא אמר: אני לא רוצה להתלכלך, למה לי להתעסק עם הדברים הללו, ונוצר רושם שאיש הישר והעקום בעיניו יעשה, וזה מה שהם הביאו, ולכן אנחנו מנסים ליצור היום מדיניות חדשה, ואני חושב שהדוברים הבאים בתור זה המשטרה, והם יענו לכם בדיוק מה הם אמורים לעשות.
אבי שדה:
בסיעוד הקשיש הוא זה המעסיק והוא היחידי שסובל בתוך מיטתו.
אבי שדה:
לכולם פה, ואני אחות במקצועי, כאשר אני בעצם באה ואני חסרת אונים משום שגם לשכות הרווחה לא יכולות לתת לי מטפלת שתשהה שם 24 שעות.
אבי שדה:
לאותן המשפחות אין לי בית אבות שאני יכולה להכניס ב12,000- שקל לחודש ולאותה משפחה אין, ואין לי עובדת שהעובדת הזרה שבהנחייתם של "קו לעובד" במדינת ישראל, שמנחה אותן לעמוד על הזכויות שלהן, מנחה אותן ומשלחת את כל העובדים הזרים כלפי גם החברות גם המעסיקים גם הקשישים, תלכו ותבקשו רק את התנאים.
אבי שדה:
כאשר אנחנו באים בעצם החברות   ל"קו לעובד" תאתרו לנו את העובד, תוציאו אותה כדי שנוכל להכניס חדשה, כי זה החוק במדינת ישראל, מותר לעובד לעבור ממעסיק למעסיק, מותר לו לעשות מה שהוא רוצה, העובד הוא החופשי.
אבי שדה:
גם אם אני באה למשרד הפנים ודיווחו עליו שהוא ברח, עוד מקבלים אותו בתנאים אחרים.
אבי שדה:
אתה רוצה לעבור למשפחה אחרת, אין שום בעיה.
אבי שדה:
איפה המשפחה השנייה?
אבי שדה:
לא עוזר לי שאני מכניסה לכם מכתב שהוא ברח.
אבי שדה:
אז מה אם הוא ברח?
אבי שדה:
הוועדה כזמני, החבר הקבוע שיקבל את הוועדה זה חבר
אבי שדה:
ישראל  כץ: 	אני מתנצל על ההתפרצות כי העניין שעולה כאן על סדר
אבי שדה:
היו"ר יאיר פרץ: 	תודה  רבה.
אבי שדה:
אני  מאחל ליושב ראש הנכנס איחולים על
אבי שדה:
מיכל יוספוף: 	אני  רוצה  להתייחס  להערה  שהעלה  פה  מר אבי שדה
אבי שדה:
אנחנו כמשרד הפנים היינו מוכנים ללכת לקראתו ולהביא את המתנדבים כי הבנו את הבעיה שנמצאת בערבה התיכונה באותו מקום.
אבי שדה:
הוא בא והציג בפנינו את הבעיה, והוא אמר שלא באים לעבוד שם כי זה מקום נידח שנמצא בנגב.
יאיר פרץ:
מיכל יוספוף: 	מתנדבים –  אם אתה מביא מתנדבים ועל פניו זה נראה
יאיר פרץ:
כזה.
יאיר פרץ:
שלומי מורד: 	איך  זה  יכול  להיות  ששחררתם  עובדת   בלתי חוקית
יאיר פרץ:
מיכל יוספוף: 	אני  שמעתי  על  המקרה  הזה  גם  אצלנו בתוך המשרד
שלומי מורד:
מיכל יוספוף: 	סליחה.
שלומי מורד:
כאשר  הורידו  אותה  מהמטוס,  פנו  למשטרה
יעקב בניזרי:
היו"ר יאיר פרץ: 	זאת אחת הבעיות שדנו עליה בוועדה הקודמת.
יעקב בניזרי:
להתמודד, ופה אתה הצגת את המדיניות, ואני מאוד מברך על כך, אני חושב שאתה בכיוון הנכון, כי בראש ובראשונה זכות העבודה היא קודם כל לאזרחי מדינת ישראל, וזה נכון וזה תפקידנו וזה בוודאי תפקידך.
יעקב בניזרי:
היום אנחנו מבינים לחלוטין שהעניין של העובדים הזרים זאת לא תופעה חולפת.
יעקב בניזרי:
זאת מציאות, בוודאי אחרי היציאה של הפלשתינאים.
יעקב בניזרי:
אני מאוד מבקש, אני מוטרד משני דברים: אחד, מההיקף של התופעה, גם של החוקיים וגם של הלא חוקיים.
יעקב בניזרי:
הדבר השני שאני עוד יותר מוטרד ממנו בכיסא שלי זה מכך שיש היום יותר עובדים שוהים ללא היתר מאשר עובדים בהיתר, ולכן כאשר אתה מבקש לקבוע מדיניות, חשוב שתדע את הנתון הזה, שאנחנו מתקשים וקשה לך לקבוע מדיניות, כשאני אומר לך שזה לא יעלה על הדעת וזה לא סביר ואף אחד לא צריך להסכים לזה, בוודאי אתם כרשות מבצעת ורשות מחוקקת, שיהיו פה 150,000 שוהים ללא היתר שמפרים את החוק במדינת ישראל, ואנחנו נעמוד לנגד ונמשיך לקיים דיונים ולטפל בנקודות לחץ כאלו ואחרות של כל מיני קבוצות אינטרסנטיות, פחות אינטרסנטיות, שבאמת הן מעוניינת בטובתה של מדינת ישראל בעיקר לטווח הארוך.
יעקב בניזרי:
קריאה: 	מה שאתה אומר: אנחנו, המשטרה, לא אוכפים, והשר
יעקב בניזרי:
חגי הרצל: 	לא, אני מדבר אליו כיושב ראש הוועדה, ועדת שרים.
קריאה:
חגי הרצל: 	הוא יחליט.
קריאה:
מה  שאני  אומר,  אני אומר מהזווית שלי.
קריאה:
יעקב בניזרי: 	כן,  אבל  אתה  יודע  שאצלנו  מטפלים  טיפול  מערכתי
קריאה:
חגי הרצל: 	אנחנו  נגיד  גם  מה  אנחנו עושים במסגרת האפשרויות
קריאה:
מדינת ישראל העמידה לרשותנו.
יעקב בניזרי:
חגי הרצל: 	ולמרות ים המשימות שמשטרת ישראל מתמודדת איתן
יעקב בניזרי:
יעקב בניזרי: 	כולל  חברי  כנסת  ושרים שלאחר פרסום דבריי, ים של
יעקב בניזרי:
שמתרעמים.
יעקב בניזרי:
אמיתי להתמודד עם העניין הזה בהיבט של האכיפה.
יעקב בניזרי:
דרך אגב, המספרים גדולים הרבה יותר.
יעקב בניזרי:
אנחנו הולכים בשבוע הבא, אתה תשמע אותנו למרות הכל, נעשה את העבודה.
יעקב בניזרי:
אנחנו נכנסנו לעבודת מטה מסודרת מאוד שכל מחוז נערך למרות המצב ונדרש לבצע פעילות מבצעית בעניין הזה.
יעקב בניזרי:
אנחנו נפגשים יחד עם מר אפרים כהן, יחד עם אנשי משרד הפנים, עם קציני אגף המודיעין ברמת המחוזות על מנת להשתלב בעשייה המבצעית ולתת את הטיפול המערכתי כמו שהחלטת הממשלה מחייבת אותנו.
קריאה:
מרדכי משעני: 	אני  מרגיש  כאן  חוסר  נוחות  בזה שפתאום  המשטרה
קריאה:
גם בתוך המעטפת הזאת שאנחנו עובדים בה עכשיו, המעטפת הביטחונית, אנחנו עדיין מקדישים לזה את הזמן ואת המשאבים לעשות את זה.
קריאה:
אתם מדברים על 150,000 איש, הרי לנו הקצו מכסה של 500 איש בחודש.
קריאה:
אנחנו לא מסוגלים ליותר מזה,  וצריך להבין ש500- איש לחודש זה 6,000 איש לשנה, כשיש 150,000 איש לא חוקיים וכל שנה המספר הזה גדל, לא ייצא מזה שום דבר.
קריאה:
זה לא אכיפה, זה  בקושי לשמור על המצב הקיים.
קריאה:
גם במצב של ההרתעה אתה מטפל רק בסוג מסוים של עובדים זרים.
קריאה:
אתה לא מטפל במשפחות ובאלה שכבר יש להם ילדים.
קריאה:
כל מי שהשתקע וכל מי שבעייתי אתה לא מטפל בו.
קריאה:
הטיפול במעסיקים, הם גורמים את הביקוש, אלה שמעסיקים לא חוקיים.
קריאה:
שם זה גם כן לא בא לידי ביטוי.
קריאה:
לדעתי, צריך להקים כאן איזה שהוא גוף, איזו שהיא רשות שתרכז את כולם ותטפל באופן ממצה יותר ורציני יותר שבתוך כמה שנים יגמרו עם הבעיות, אבל כך זה לא ייגמר.
קריאה:
שוטרים, רכבים, קיבלתם תקציב.
קריאה:
אתה יודע מה אני יכול לעשות עם 47 שוטרים?
קריאה:
הרי לכל צוות שלי אם רק תיתן לו שוטר אחד, יש לנו 60 אנשים באגף אכיפה, תן רק שוטר אחד לכל צוות, אתה תראה שאנחנו לא נגרש בחודש 500 איש, אלפים אנחנו יכולים להוציא, ותראה את האפקט של ההרתעה, אבל עם כל הכבוד אתם לא מפעילים את כל הכוח ואת העוצמה שלכם שאתם יכולים להפעיל.
מרדכי משעני:
שלומי מורד: 	כמה  עובדות  סיעוד  זרות  בלתי  חוקיות יצאו מהארץ
מרדכי משעני:
אפרים כהן: 	עם  כל  הכבוד לחברי מר חגי הרצל, ואני מסכים לחלק
אפרים כהן:
שמואל ארד: 	מר אפרים כהן, חברת כוח אדם שהעבירה עובדים זרים
אפרים כהן:
אפרים כהן: 	מאחר שהעניין הוא כאוב והעניין הוא בבחינה לאומית.
אפרים כהן:
נתן פרנקל: 	סליחה, אני  בחרתי  בממשלה  ואני  מצפה  ממנה
אפרים כהן:
אפרים כהן: 	אני  אעשה את  חלקת האלוהים  הקטנה   שלי,  אני לא
קריאה:
אפרים כהן: 	אדוני,  עם  כל  הכבוד  לך  אני לא מתווכח איתך.
קריאה:
ישנה
קריאה:
ישנן החלטות ממשלה שאומרות כך וכך, אם נבצע את החלטות הממשלה, אנחנו כפקידים מקצועיים מחובתנו לבצע את החלטות הממשלה, גם לשמור על זכויותיו של העובד הזר, וגם נדאג שהמעסיקים לא ישתוללו אלא יקיימו את החוק, כולל מתן שכר, כולל תנאים הולמים וכל המשתמע מכך.
קריאה:
משרד בתל-אביב שיוצא עם מודעות בעיתון: דרושים עובדים זרים לנגרות, לטפסנות, לכל מיני דברים כאלה.
קריאה:
כאשר ראיתי את המודעה נדהמתי מעיתונות כתובה עם כתובת ומספרי טלפון.
קריאה:
למשק בית".
קריאה:
יעקב בניזרי: 	החקלאות –  גם   שר  החקלאות    הסכים   איתנו  לגבי
קריאה:
הבניין – הגדלתי את המכסה ל6.8-.
קריאה:
היו"ר יאיר פרץ: 	אדוני  השר,  3.6 ו6.8- זה  ייתן  את המספר של 44,000
קריאה:
יעקב בניזרי: 	זה  ייתן יותר מ44,000- היתרים,  אין  ספק בכך.
קריאה:
הקודמים.
קריאה:
האכיפה – יש בכוחכם על פי מה שקיבלתם בתקציבים, ואני חושב שאנחנו נעשה אצלנו ישיבה מסודרת יותר במשרד עם השר שלכם איתי או שאצלכם, איפה שאתם רוצים, נדון בצורה רצינית הרבה יותר, כי לא מקובל עלי 260 איש שהוצאתם או קצת פחות ואפילו 500 איש לא מקובל עלי ביחס לתקציב.
קריאה:
אם הייתה בידינו רשות הגירה כבר הייתי מבצע את זה, לוקח את הכל לידיים שלי, אבל מה אני אעשה שבינתיים אני תלוי בכם, אין היום הרתעה, האנשים מצפצפים, חברי כנסת, אם מר ירון לונדון אומר בשידור שיש לו 2 עובדים זרים בביתו, והוא לא מפחד מאף אחד שיבוא לקחת לו אותם, ואני יודע שחברי כנסת ושרים ואנשי בוהמה וכולם - יש להם בתוך הבתים וכולם מצפצפים.
קריאה:
אני יודע שמי שמתקיף אותי יותר זה אותם יפי נפש.
קריאה:
אותם אנשים מהאליטה הגבוה שלהם יש אפשרות להחזיק עובדים זרים, הם אלה שבאים ולכאורה מתקיפים אותי, ותפסו איזה שהוא משפט אחד שלי ומנסים לעשות ממנו סלט ולהתקיף אותי בכל הזדמנות, זה ממש מרגש אותי.
קריאה:
היו"ר יאיר פרץ: 	עוד  דבר חסר  במערך  הלוגיסטי   של   הישיבה הזאת,
קריאה:
הברחנים שהיו היום בפועל הם אותם מכסה.
קריאה:
נמצאים במפעלים, הם נמצאים בכל המקומות.
קריאה:
אם האכיפה תהיה נכונה, אז אנחנו נלך ונעצור אותם.
קריאה:
ברגע שאין לי אכיפה נכונה ואין לי כוח הרתעה, אני כל יום זועק על כך ולא נענה, אז אני לא יכול לגעת בברחנים הללו.
קריאה:
אני אפגע גם בחברות כוח אדם וגם במעסיקים בכך שאנחנו נגדיל את הקנסות ואנחנו רוצים גם כן להכניס את האנשים למאסר.
קריאה:
אי אפשר את כל הדברים האלה ביום אחד.
קריאה:
אני  מנסה להזיז את כל הדברים אבל טחנות הצדק טוחנות לאט.
יאיר פרץ:
קריאה: 	אתם  מעכבים  עכשיו  את חידוש הוויזות, וזה לא
איוב קרא:
לניצול הפוטנציאל של חיילים משוחררים כדי למצות את עצמנו באופן פנימי בתוך המדינה לאור הסוגייה הקשה של חוסר בידיים עובדות.
איוב קרא:
אנו רוצים לחשוב יחד איתכם כיצד אפשר להביא למצב שייכנסו יותר חיילים משוחררים למעגל העבודה, עם הוספת חלק מהמקצועות שלא היו מקבלים עליהם מענק, וגם בהוספת אחוזים מסוימים למענק כדי שיהיה להם עניין להיכנס למקצועות שישראלים לא רוצים לעבוד בהם.
איוב קרא:
סביב העניין הזה אנחנו רוצים להתדיין.
איוב קרא:
אני רוצה לשמוע אתכם ולהעביר המלצה לממשלה.
איוב קרא:
אני   חשבתי  לשמוע  קודם  כל את דעתכם בעניין הזה.
איוב קרא:
הביטחון 	בסוגייה הזו.
איוב קרא:
חוק קליטת חיילים משוחררים, ולמעשה מטפלים בחיילים במשך 5 שנים מחצי שנה לפני השחרור ועד 5 שנים לאחר השחרור.
איוב קרא:
כאשר ראיתי את העניין הזה ומאחר שאני הייתי גם שותף בוועדת שרים לענייני חקיקה כאשר בחוק ההסדרים רצו לבוא ולפגוע קשות בכל עניין העבודה המועדפת,  כי רצו להשאיר בשלב א' רק את עניין הבנייה, היה לי דין ודברים עם מר בייגה שוחט.
איוב קרא:
הוא הסכים להוסיף גם את עניין החקלאות.
איוב קרא:
לא הסתפקנו בזאת, ולאחר מכן  בסופו של דבר הגענו למצב שלמעשה 60 אחוז מהקיים נשאר.
איוב קרא:
השאירו את כל עניין העבודה המועדפת למעט עניין הפגיעה בתעשיות.
איוב קרא:
אני הצבעתי במסמך גם על כך שכתוצאה מכך שהיום פגעו והורידו שם, הורידו 40 אחוז מהיכולות - בביטול עניין התעשייה חסך האוצר בשנת 2001 לתקציב כ70- מיליון שקלים חדשים.
איוב קרא:
כלומר, אפשר להצביע גם על מקור שהיה בשנת 2000 והיום הוא נחסך לגבי הדברים.
איוב קרא:
לדעתנו, ישנן אפשרויות להוסיף עובדים חיילים משוחררים לתחומים האלה במגוון עניינים.
איוב קרא:
אפשר גם לשפר את החוקים הקיימים, כי לטענתנו על פי נתוני הביטוח הלאומי כ20,000- חיילים משוחררים הגישו תביעות, אבל יש עוד הרבה שלא הגישו תביעות כי הם לא עומדים בתנאי החוק, שאפשר גם לשפר אותם, ולכן זה יותר מ20,000- חיילים.
איוב קרא:
בואו נראה מה ההצעות שלנו, ואם תרצו הסברים אנחנו נשמח להסביר.
איוב קרא:
חיים ערוסי: 	הם כוח עזר לא מקצועי.
איוב קרא:
ההצעה השנייה - בתיאום עם
איוב קרא:
היו"ר איוב קרא: 	השאלה היא אם זה כל כך דחוף.
איוב קרא:
יש בעיה עם זה?
איוב קרא:
היום.
איוב קרא:
השאלה  אם  זאת הזדמנות להוסיף עוד תחומים
איוב קרא:
היו"ר איוב קרא: 	אנחנו  נלך  על  מה  שאנחנו  במצוקה  היום.
איוב קרא:
אני  רוצה
איוב קרא:
אזי פרל: 	אני  מבין,  אבל מאחר שראינו  את  עניין הפגישה,
איוב קרא:
משוחררים.
איוב קרא:
כבר יודעים.
איוב קרא:
את  הדברים  שאנחנו חושבים שיש מקום לשבץ לתוכם
איוב קרא:
חיים ערוסי: 	סעיף  ג' –  תוספות –  אתם  תחליטו,   הנחת   תשתיות,
איוב קרא:
חיים ערוסי: 	יש  היום  בחוק  הביטוח  הלאומי, על פי החוק, חיילים
איוב קרא:
חיים ערוסי: 	יש  העניין  של הנחת תשתיות, שלאו דווקא
קריאה:
היו"ר איוב קרא: 	הרבה עובדים לא חוקיים עובדים בזה.
קריאה:
לזה שהרבה לוחמים עובדים בזה.
קריאה:
סעיף ו' – כן קשור, אנחנו אישית ראינו שיש חוסר משווע בנהגי רכב כבד ובנהגי רכב ציבורי.
קריאה:
אם ראיתם את הכתבות בעיתון, רוצים לייבא 1,000 עובדים זרים כנהגים, אז זה עניין שאנחנו התחלנו לעבוד עליו.
קריאה:
אנחנו כרגע באמצע פרוייקט של אתגר הנהיגה לחיילים משוחררים, להכשיר כ1,000- חיילים משוחררים לנהגי רכב ציבורי ורכב כבד.
קריאה:
לדעתנו, זה דווקא מתאים מאוד, זה ימנע ייבוא עובדים זרים.
קריאה:
עמוד 2 סעיף 2 – עניין תמריצים.
קריאה:
הצעתנו היא שכדי להביא יותר חיילים משוחררים לעבוד בעבודות מעודפות או נדרשות יש להגדיל את השכר, אם אתם רוצים להעדיף את החקלאות ואת הבנייה כי זה החלק המועדף.
חיים ערוסי:
אנחנו מכירים את החיילים יותר מכולם, אם אין תגמול, חייל לא בא.
חיים ערוסי:
פשוט אין חוכמות.
חיים ערוסי:
אנחנו נפגשים עם אלפי חיילים מדי חודש.
חיים ערוסי:
אם רוצים להביא חיילים יותר לענפי החקלאות או הבנייה ו/או אחרים, צריך לתגמל אותם כדי שיהיה להם כדאי לבוא למקום הזה.
חיים ערוסי:
החייל המשוחרר עושה חישוב פשוט, אם יש לו עבודה אחרת שהוא מקבל בה שכר דומה, הוא יעדיף את העבודה האחרת.