GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יורי שטרן:
לפי החוק, ודן אורנשטיין כרגע הפנה אותנו לחוק, לפי החוק, הרשיון הוא גם לשהות בארץ וגם לעבודה אצל מעסיק ספציפי.
יורי שטרן:
לכן, כל עוד בג"צ לא פסק אחרת, יש פה עבירה, ואני מבקש להתלונן נגד חברת כוח האדם שעשתה את העבירה בכך שבטרם קיבלה אישור ממך, מכתב שחרור או הסכמה אחרת, היא כבר תיווכה את העובדת הזאת למישהו אחר.
יורי שטרן:
היא עשתה עבירה.
יורי שטרן:
האם העבירה הזאת היא קשה - - -
בלה צור:
גם משרד הפנים עשה את העבירה שלה.
יורי שטרן:
אני מסתפק כעת בחברת כוח האדם.
יורי שטרן:
אפשר?
יורי שטרן:
אתה יכול להגיש תלונה?
עודד ג'יניאו:
אפשר.
יורי שטרן:
אז אני מבקש.
בתיה כרמון:
ותשלח אלינו את ההעתק.
אבי סלומה:
אותו נכה חסר ישע נתן כסף לחברת כוח האדם, כביכול היא אחראית לעובד, אז זה קשר בל יינתק.
אבי סלומה:
פעמיים - פעם אחת הוא משלם בשביל הערבות הכלכלית, כדי שהעובד לא יברח.
אבי סלומה:
פעם שנייה - - -
גדעון הוכנברג:
חברת כוח האדם מחויבת לתת לך חלופה.
יורי שטרן:
לא לא לא.
יורי שטרן:
אני מציע שבמקרים מסוימים, כמו שנגיד העובדת הגיעה ומיד, כלומר מיד זה יכול להיות תוך שבועיים או משהו, טוענת שזה לא זה והכל, החברה מחזירה את הכסף.
יורי שטרן:
חברת כוח האדם חייבת להחזיר את כל הכסף שהיא קיבלה מהמזמין.
שמחה בניטה:
אם העובדת בורחת תוך שבועיים, הרבה פחות משבועיים, פעם פעמיים הייתה אצלנו בחורה והלכה, אז היא לא מוגבלת, לא ויזה פה, היא עוד לא קיבלה אישור ולא שום דבר, אז מה עושים נגד דבר כזה?
אבי סלומה:
כלום אין לנו ביד.
אבי סלומה:
כלום.
יורי שטרן:
עכשיו, אני מבקש, בתיה, דבר שדיברנו עליו בהקשר אחר, אבל יש פה משמעות נוספת.
יורי שטרן:
דיברנו על כך שהנוהל היום, וברור גם מה הסיבות לכך, הוא שרשיונם של עובדי סיעוד מוארך בסך הכל עד ארבע שנים ובמקרים חריגים עד חמש ואז הם צריכים לעזוב.
יורי שטרן:
עכשיו, אני התערבתי בעקבות הפנייה של שמחה, מההיבט של המטופל, שבמקרים רבים עובדת כזאת, שעובדת כבר כמה שנים, מאוד קשה להחליף אותה במישהו אחר.
יורי שטרן:
אבל אני עכשיו ראיתי משהו נוסף.
יורי שטרן:
הרי אם יהיה כלל, שעובדים יציבים כאלה, שכל הזמן עבדו במשפחה אחת, או שעברו ממשפחה למשפחה מסיבות טבעיות, כמו מוות או משהו כזה, שלהם יש יתרון בהארכת הוויזה.
יורי שטרן:
בזה יהיה עידוד היציבות.
בתיה כרמון:
אני רוצה להגיד שני דברים.
בתיה כרמון:
ראשית, אנחנו ליברליים בנושא של הארכת אשרות לתקופה של מעבר לחמש שנים כשמדובר באדם קשיש מאוד, שאנחנו יודעים שיכול להיגרם כאן נזק ואנחנו גם יודעים שתוחלת החיים היא באמת קצרה.
בתיה כרמון:
כנ"ל גם לגבי נכים.
בתיה כרמון:
יחד עם זאת, הארכת שהייה בארץ באופן חוקי מעבר לתקופה מסוימת תגרום לכך שניאלץ בסופו של דבר לתת אשרה לישיבת קבע וגם אזרחות במדינת ישראל, וזה הנושא הבעייתי.
יורי שטרן:
בתיה, סליחה.
יורי שטרן:
אני אישית לא אראה שום טרגדיה אם בסוף התהליך יהיו אלף עובדי סיעוד נאמנים, שהוכיחו את עצמם ויקבלו תושבות.
יורי שטרן:
באמת, אני חושב שלעומת כל הבלגן הזה, של כניסות ויציאות, זה עדיף.
יורי שטרן:
שנית, אני מפנה את תשומת ליבך לעידוד היציבות.
יורי שטרן:
אם בין הקריטריונים להארכת אישור שהייה, אפילו מעל שנתיים, אחד הנתונים שמתבקשים מהעובד יהיה הנתון אצל כמה מעסיקים עבד, ובאילו נסיבות עזב, הרי אפשר לטעון בבג"צ שכל עוד יש לו היתר שהייה בארץ הוא חופשי לנוע בין מעסיקים, עם המגבלות שאני מקווה שנוכל להטיל על זה.
יורי שטרן:
אבל אי אפשר לטעון שמשרד הפנים חייב להאריך רשיון בכל מקרה שהוא.
יורי שטרן:
אני מציע, שבמקרה של עובדי סיעוד, היציבות אצל המעסיקים, או נגיד המעבר המסודר, לפי הנוהל ולפי הסכמה של כל הצדדים, או מסיבות טבעיות, יהיה אחד הקריטריונים החשובים בהארכת האישור.
בתיה כרמון:
בשירות החוץ למשל יש יציבות מאוד גדולה.
בתיה כרמון:
הנה, יודע מתי הכהן, שבקרב העובדים הזרים שעובדים אצל קונסולים ודיפלומטים היציבות מאוד גדולה, ויש הארכות גם לתקופות ממושכות.
בתיה כרמון:
למה הדבר גורם במקרים רבים?
בתיה כרמון:
במיוחד אצל עובדי סיעוד, ובמיוחד אצל פיליפינים, שהם חלק גדול מאוד בתוכם, ואלה אותם אנשים שיש אצלם יציבות מאוד גדולה, הם מטפלים יוצאים מן הכלל, אבל הם גם עוסקים בשעותיהם הפנויות בתיווך.
בתיה כרמון:
הם הופכים להיות מאכערים.
יורי שטרן:
אני חושב שבזה צריכה לטפל המשטרה.
יורי שטרן:
הרי תיווך כוח אדם ללא רשיון הוא עבירה, ועל זה צריך שוב - -
גדעון הוכנברג:
מילת המפתח היא אכיפת החוק.
שמחה בניטה:
תגישי תלונה למשטרה, שיעצרו אותם.
יורי שטרן:
יש לנו פה תקדים חיובי מאוד עם בתי הדין לעבודה.
יורי שטרן:
כשדיברנו על הנושא הזה, של תהליך מהיר ותשומת ליבם לכל מה שקשור לעובדים זרים במקרים מסוימים ומערכת בתי הדין לעבודה באמת נתנה הנחיה, והיו כבר ימי עיון משותפים עם המשטרה והכל, כלומר אנחנו רואים שאפשר לכווון את המערכת.
יורי שטרן:
יואל שפנר, אנחנו נפנה גם רשמית, אבל אנחנו רוצים מכם בעצם שני דברים בשלב זה.
יורי שטרן:
ראשית, הוראה לפתיחת שני התיקים, התיק של בלה צור והתיק של ולרי.
יורי שטרן:
כמובן, אתם בודקים את זה.
יורי שטרן:
זה לא אוטומטי, אבל אני, על פניו, לא רואה שום סיבה שלא לעשות זאת.
יואל שפנר:
קודם כל אנחנו צריכים ממשרד המשפטים את הבחינה המשפטית של החוק, כלומר בחינה בצוותא של הסעיף.
יורי שטרן:
זאת אומרת שפתיחת התיקים מותנית בזה?
יואל שפנר:
זה לא מותנה לחלוטין, אבל אם זו אינה עבירה של נטישה, אז לא מדובר על עבירה ואין לנו לשם מה - -
יורי שטרן:
אוקיי, אז לבדוק ולהנחות לפתוח את התיק מחדש.
יורי שטרן:
אם אתה אומר שאתה רוצה לחכות להנחיה של דן אורנשטיין, אני מקווה שתוך שבועיים זה ייסגר.
יורי שטרן:
בלה, תמסרי בבקשה את פרטי התלונה, וגם אתה, יואל אייזנברג.
יורי שטרן:
שנית, אנחנו רוצים מפגש עם צמרת המשטרה – אגף החקירות, אבל גם סיור ואולי גם רמת מטכ"ל.
יואל שפנר:
מי זה אנחנו?
יורי שטרן:
אנחנו, הוועדה לעובדים זרים.
יורי שטרן:
אנחנו רוצים שהמשטרה, כמו שהיה עכשיו עם עבירות אלימות במשפחה, תראה בחומרה יותר גדולה מאשר כיום את העבירות האלה, כאשר הן נוגעות בתחום הסיעוד.
יורי שטרן:
וזה כולל התייחסות לכל מיני תלונות.
יורי שטרן:
לתלונות על נטישה, לתלונות על סחר, על התיווך הזה, על סרסרות, אפשר להגיד, במקרים מסוימים.
יורי שטרן:
תלונות על תיווך עבודה ללא רשיון, שזה דבר חמור.
שלמה מורד:
מה עם מעסיק שמעסיק ללא רשיון?
יורי שטרן:
מעסיקים ללא רשיון הם נושא מרכזי מאוד, אבל הנושא הזה אינו שייך רק לתחום הסיעוד.
יורי שטרן:
אנחנו כן ביקשנו ממשרד העבודה, ממינהלת העובדים הזרים, למקד את תשומת ליבם בהעסקה לא חוקית.
יורי שטרן:
לפי הדיווחים שאנחנו מקבלים בוועדה, מספר התלונות שהגיש משרד העבודה השנה בדבר העסקה ללא רשיון הוכפל לעומת השנה הקודמת, ולפיכך יש פה איזושהי תזוזה.
יורי שטרן:
מה שייחודי לתחום הסיעוד הוא רק דבר אחד: שחלק ניכר, אם לא רוב המועסקים בלא רשיון, מועסקים בבתים פרטיים, ויש פה קושי מסוים, כפי שהוסבר לנו, למשטרה לקבל צו חיפוש.
בתיה כרמון:
היא לא צריכה להיכנס לבתים, אפשר לפנות לעובדים בזמן שהם מטיילים בשכונה - - -
שלמה מורד:
כשהם מסתובבים עם העגלות.
יורי שטרן:
גם הקטע הזה יהיה חלק מהדיון שלנו עם המשטרה.
בלה צור:
אני מבקשת לומר משהו, יש כאן לפחות עוד שתי עובדות סוציאליות, ואני חייבת להגן על הנכים מפני האמירה של בתיה.
בלה צור:
לא לכל נכה יש עובדת סוציאלית, כמו שלא לכל מי שיש לו משקפיים יש עובדת סוציאלית.
בלה צור:
לאדם יש עובדת סוציאלית אם הוא זקוק לעזרה, והוא יכול להיות נכה או לא נכה.
בלה צור:
ואני מבקשת שתדעי את זה, בתיה.
בלה צור:
זה לא קשור לנכות ולא לכסף.
יורי שטרן:
מה שבתיה מציעה, הוא בסך הכל שיהיה גורם מקצועי וממלכתי, שאם הוא מאפשר העסקת עובד סיעוד זר, הוא יהיה גם אחראי לעוד כמה וכמה היבטים של העניין.
בלה צור:
לזה אני מסכימה.
שמחה בניטה:
היתה לי פגישה עם רענן כהן והוא הבטיח - - -
יורי שטרן:
אנחנו נבדוק את זה באמצעות הסעיפים.
יורי שטרן:
אני מודה לכולכם, הישיבה נעולה.
יורי שטרן:
כישיבת חירום.
יורי שטרן:
בעיניי לפחות היא עוסקת במצב אבסורדי במיוחד.
יורי שטרן:
קודם התמודדנו עם המדיניות הממשלתית, ומרגע שסוף סוף הממשלה שינתה את דעתה וכביכול הלכה לקראת החקלאים והבינה את האסון שפוקד את הענף החשוב הזה ואת האנשים שעוסקים בו, עברו, אם אינני טועה, כבר חודש וחצי אם לא יותר, והדבר לפי כל הדיווחים שאני מקבל לא זז, וזה מצב שלא ייתכן, ואני אומר שאני פשוט מבקש מהחקלאים לתבוע באופן אישי כל אחד שעוסק בזה.
יורי שטרן:
זה לא יכול להיות בשום סיבה ושום תירוצים.
יורי שטרן:
אני רוצה קודם להבין מה המצב ואיפה באמת הדברים האלה תקועים.
יורי שטרן:
ה2,000- עובדים ואני לא התכוונתי לדבר
יורי שטרן:
היו"ר יורי שטרן: 2,000 עובדים זאת הייתה בעצם תוספת.
יורי שטרן:
שמישהו ישיב כאן מה קורה עם 2,000 העובדים, אבל אני רוצה לדבר על הנושא באופן כללי.
יורי שטרן:
כאשר מדברים על משקים גדולים, כבר אי אפשר יותר לדבר על עבודה עצמית.
יורי שטרן:
במשקים גדולים העבודה העצמית זה כוח ניהול בלבד.
יורי שטרן:
במשקים גדולים זה כמו בתעשייה, זה כמו בהיי-טק, העבודה השכירה היא תשומה, כמו שמים תשומה, וכמו שדלק תשומה.
יורי שטרן:
עבודה שכירה היא תשומה.
יורי שטרן:
במשק של עשרות דונמים, כמו שאמרתי, אם אין לנו התשומה של העבודה השכירה, המשק חדל להתקיים.
יורי שטרן:
המדיניות בעבר הייתה שהצורך בעובדים שכירים בחקלאות מכוסה בשלושה מקורות.
יורי שטרן:
שכבה קטנה של עובדים ישראליים, שהיא בדרך כלל שכבת הניהול או התמיכה המקצועית.
קריאה:
יוסי ישי: אף אחד לא מדד את זה, ובתוך ה20,000-
יוסי שריד:
אני אומר מספרים שאני מכיר, ומספרים שאינני מכיר אינני אומר אותם.
יוסי שריד:
אני אומר בגדול מתוך ההיכרות, לא נולדתי אתמול, אני 25 שנה בתוך המערכת החקלאית מהזווית המקצועית, ואני יודע שהשכבה הישראלית בתוך המשק החקלאי זה בעלי המשקים ועוד מסביב איזה שהוא קטע שבמשקים הגדולים שתומכת ניהול או תומכת ניהול הייצור.
יוסי שריד:
זה הקטע הישראלי במסחר.
יוסי שריד:
את היתרה כיסו העובדים הפלשתינאים והעובדים הזרים.
יוסי שריד:
בלי התשתית הזאת, החקלאות איננה יכולה להתקיים.
יוסי שריד:
פחות או יותר שרדנו את השנים האחרונות בקומבינציה כזו או אחרת כשהממשלה קיבלה החלטה לגבי תמהיל נכון של עובדים פלשתינאים ועובדים זרים.
יוסי שריד:
הגיע המשבר בספטמבר ואז ביום אחד נעלמו לנו העובדים הפלשתינאים, אז יש ויכוח האם מדובר ב7,000- עובדים או ב16,000- עובדים או ב20,000-.
יוסי שריד:
המספרים אינם מדויקים, תלוי מאיזו זווית אתה רואה את זה.
יוסי שריד:
חברים יקרים, זה מצב בלתי אפשרי.
יוסי שריד:
בדיונים הראשונים עוד בוועדת הכספים אני אמרתי שהחקלאות זקוקה בשלב ראשון ומיידי למשהו כמו 2,500-3,000 עובדים.
יוסי שריד:
התקבלה החלטת ממשלה באיחור על 2,000 עובדים.
יוסי שריד:
אני מבין שעד לרגע זה העסק הזה לא מתבצע.
יוסי שריד:
כל העניין של חידוש קליטת עובדים במקום הוויזות שהתפנו, לפחות מהשטח, מהסיורים שאני שומע, זה לא מתבצע.
יורי שטרן:
יוסי ישי: גם מים, ואמרנו שבדיוק את אותו הדבר
יורי שטרן:
אם בסופו של דבר ההסכם הזה ייחתם, אני מקווה מאוד, עד כמה שזה תלוי במשרד החקלאות, עניין עובדים שכירים בחקלאות יתנהג כמו שהשקעות בחקלאות מתנהגות, שאני בטוח שכל אלה שיושבים סביב השולחן, כולל הלובי החקלאי, תהיה להם מעט מאוד ביקורת על מדיניות ההשקעות במשרד החקלאות.
יורי שטרן:
אני רוצה שהקצאת העובדים הזרים תהיה באותה מתכונת.
יורי שטרן:
יוסי ישי: לכן בתחילת דבריי דיברתי על הטווח הקצר
יורי שטרן:
יוסי ישי: אף אחד.
יורי שטרן:
אני מרשה לעצמי כמי שבא מהצד
יורי שטרן:
גדעון עזרא: אני חושב שהדיון הזה הוא לא כל כך בזמן.
יורי שטרן:
כל העניין של אי עבודת פלשתינאים - אני חושב שחבר הכנסת אריאל שרון ישנה את הדבר הזה.
יורי שטרן:
לפי דעתי, הוא יתמוך תמיכה חזקה מאוד בחזרה של פלשתינאים לעבודה.
קריאה:
גדעון עזרא: רגע, סליחה.
קריאה:
אתה יכול להגיד מה שאתה
קריאה:
גדעון עזרא: אני מדבר איתך על רצון לשנות את
קריאה:
קריאה: מה תעשה בסגר הבא?
קריאה:
עוד פעם הפרי יהיה
קריאה:
גדעון עזרא: תן לי להגיד לך כמה מילים על הסגר הזה.
קריאה:
קריאה: גם חבר הכנסת אריאל שרון יעשה את זה.
קריאה:
הוא מכה למי שמעסיק אנשים כחוק.
קריאה:
אני יכול להגיד לך על בית אריזה רציני מאוד בשרון…
קריאה:
ספטמבר ועד היום הזה, לא הפסידו יום עבודה אחד.
קריאה:
אני מכיר כאלו שמעסיקים כחוק עם לשכת התעסוקה שהפסידו את העובדים שלהם, ואין מקום לעשות סגר אם בצד השני, בצד הישראלי, אין אכיפה.
קריאה:
אתמול סיפר לנו ראש המטה הכללי בוועדת חוץ וביטחון שיש 10 קילומטר של גדר בעזה שלא קיימת, שהפלשתינאים הפילו.
קריאה:
זה היה בשבילי חדש, אני לא ידעתי את זה.
יורי שטרן:
גדעון עזרא: לא ברפיח, זה כנראה באיזה שהוא מקום
יורי שטרן:
קריאה: זה איש של שלטון של שנה וחצי, על מה
יורי שטרן:
גדעון עזרא: לכן אני תומך שהגוף הקבוע של החקלאי,
קריאה:
להם עובדים בכלל?
קריאה:
היו"ר יורי שטרן: סליחה, הדיון אצלנו קצת יותר מסודר ממה
קריאה:
גדעון עזרא: הרי אתה לא תקבל, אני אומר ומסביר לך.
קריאה:
פסל כוח זר.
קריאה:
ראש הוועדה תקופה ארוכה מנסה לעזור, חבר הכנסת גדעון עזרא מציג פה תיזה.
קריאה:
אנחנו לא בשוק.
קריאה:
הבעיות הן כבדות משקל והצעקות פה לא עוזרות להתקדם.
קריאה:
יש פה עמדות, תנו להציג בצורה מסודרת.
קריאה:
גדולה בהעסקת פלשתינים היא בגוש קטיף.
קריאה:
שאלתי אותם: "למה אתם לא מעסיקים תאילנדים?", אתה יודע מה הם אמרו לי?
קריאה:
את הכסף שאני צריך לשלם לפלשתינאי מחאן-יונס מול הכסף שאני משלם לתאילנדי, זה לא כדאי לי להעסיק תאילנדי, אני פושט את הרגל.
גדעון עזרא:
היו"ר יורי שטרן: חבר הכנסת גדעון עזרא, אני לא מסכים
גדעון עזרא:
לגלות הבנה בעניין הפלשתינאי, זה יהיה
גדעון עזרא:
היו"ר יורי שטרן: אבל זה לא תלוי רק בו.
גדעון עזרא:
הוא יכול להראות
גדעון עזרא:
גדעון עזרא: זה לא שייך.
גדעון עזרא:
אין שום קשר, מניסיוני
גדעון עזרא:
שעובדים בישראל לבין הפיגועים, ואני מצטער על המקרה של אזור, הוא די יוצא דופן במערכת הכללית.
אפרים כהן:
פלשתינאים נכנסים למדינה בצורה לא
גדעון עזרא:
היו"ר יורי שטרן: אני ראיתי כמוכם את השדות מלאים פרי
גדעון עזרא:
היו"ר יורי שטרן: זה לא פותר את הבעיה.
גדעון עזרא:
אנחנו לא מדברים
יוסי שריד:
אחרי שסיכמנו עם המנהל הכללי של שירות התעסוקה שהוא מקבל את העמדה שלי, טיוטת ההסכם הייתה מוכנה.
יורי שטרן:
יוסי ישי: גם עכשיו אני מופתע שהסכימו לקבל את
יורי שטרן:
שהוא באמת עובר תקופה אולי הקשה
יוסי שריד:
היו"ר יורי שטרן: שורד בקושי, ולא כולם שורדים.
יוסי שריד:
אולי הענף
יוסי שריד:
אפרים כהן: אדוני, יש לי הצעה.
יוסי שריד:
בוא נשמע את הנציג של
יוסי שריד:
היו"ר יורי שטרן: לפני כן אני רוצה לשמוע כמה מהחקלאים.
יוסי שריד:
הייתה בכלל בתחום משרד החקלאות.
יוסי שריד:
זה
יוסי שריד:
היו"ר יורי שטרן: לא, אני מדבר על שיטת המכסות.
יוסי שריד:
שיטת
יוסטה בליור:
בעניין.
יוסטה בליור:
באמצעות הוועדה הזאת ובאמצעות מאמצים עצומים שעשינו, ישנה החלטה מה31- בדצמבר של הממשלה לשנות קצת את הכיוון, להוסיף 2,000 עובדים בחקלאות ולהוסיף 5,000 עובדים לבנייה.
יוסטה בליור:
ב10- בינואר הייתה ישיבה אצל שר העבודה, ושר העבודה הוציא הנחיות עבודה מסודרות איך לגרום לכך שזה יקרה.
יוסטה בליור:
40 יום אחרי זה לא קרה כלום.
יוסטה בליור:
זה תמצית העניין.
יוסטה בליור:
אנחנו מקבלים פה כל מיני החלטות, ואם לא יבצעו אותן, אז חבל על הזמן.
יוסטה בליור:
אישור במשרד העבודה ובשירות התעסוקה, ואין מענה במשרד הפנים.
יוסטה בליור:
האם זה נכון שהיו כאלה מקרים או שלא?
יוסף אונגר:
הקשה ביותר נופלת על ענף ההדרים במצב הקיים.
יוסף אונגר:
אחת לכמה שנים יש לנו עונה טובה, וזו העונה הזו.
יוסף אונגר:
יש חוסר פרי באירופה, לספרדים חסר פרי, המחירים טובים, בעיית המטבעות כמעט שלא קיימת.
יוסף אונגר:
אחת לכמה שנים זה נותן לנו את החמצן לכמה שנים נוספות.
יוסף אונגר:
לפני יומיים הודיעו לנו מאנגליה: תביאו שמוטים, מה קורה אתכם השנה?
יוסף אונגר:
אצל הספרדים היו שיטפונות, היבולים ירדו פלאים.
יוסף אונגר:
הסיבה היחידה שאנחנו לא מספקים את הסחורה זה משום ששירות התעסוקה ומשרד הפנים לא נותנים את האישורים.
יוסף אונגר:
אנחנו ישבנו עם שירות התעסוקה ועם המנהל הכללי וסיכמנו על כל מיני דרכים להביא קבוצה של כ900- עובדים תאילנדים עם התחייבות בסוף הקטיף, עם ערבויות בנקאיות ועם הכל, שהם יוצאים.
יוסף אונגר:
היינו מוכנים לתת, הוא הסכים, שלח מכתב, והייתה הסכמה מצדו.
יוסף אונגר:
מיליון טלפונים מה קורה, ופה זה עניין של שעות לא של ימים.
יוסף אונגר:
אתמול הייתה רוח, מי יודע כמה פרי נפל, כמה הפסדנו.
יוסף אונגר:
זה לא בעוד שבוע נשב.
יוסף אונגר:
בדרך כלל בסוף פברואר עונת השמוטים נגמרת, מתחיל להיכנס הוולנסיה.
יוסף אונגר:
כמה שמוטי קטפנו עד היום?
יוסף אונגר:
אולי 30 אחוז.
יוסף אונגר:
אנחנו מדברים על עוד 10 ימים להספיק את זה.
יוסף אונגר:
כל הטלפונים שעשינו לשירות התעסוקה ולמשרד הפנים, אישית אני דיברתי עם מר הרצל.
יוסף אונגר:
התשובות היו: גברת פרידה היום בחופש, מחר גברת רננה חולה, אפילו לא אמרו לנו: חבר'ה, לא מגיע לכם.
יוסף אונגר:
אם הוא היה אומר לי: לא מגיע לכם, ועוד מעט הוא יעלה מספרים פה ויגיד שלא מגיע לנו, אבל אם הוא היה אומר, אז הייתי יושב איתו, אבל הוא לא אמר.
יוסף אונגר:
אמרו: אין בעיה, המנהל הכללי אמר שנעשה אתכם פיילוט, והם אמרו: אין בעיה, אנחנו מטפלים, מחר בבוקר תקבלו.
יוסף אונגר:
זאת אומרת, גם החוצפה לא להגיד לנו את זה, גם היא גובלת בשערורייה, על זה צריך ועדת חקירה, מכיוון שאם היו אומרים לנו: לא מגיע, אז הייתי יושב ובודק מגיע לא מגיע במשך החודשיים האלה.
יוסף אונגר:
לא את זה אמרו.
יוסף אונגר:
פעם זו איננה, פעם זה, פעם שביתה.
יוסף אונגר:
הייתה החלטה שלא מתחשבנים בקיזוזים של שנתיים אחרונות, שנתנו מקדמות או כל מיני דברים, אלא כמה עובדים הגיעו בחודשיים האחרונים לענף ההדרים.
יוסף אונגר:
לא הגיע אף עובד.
יוסף אונגר:
אתם יכולים לשבת פה על החלטות, הם צוחקים עליכם.
יוסף אונגר:
תשב פה ותקבל החלטה בשיטה הזו ובשיטה הזו.
יוסף אונגר:
הרי 20 פעם קיבלתם החלטות, המנהל הכללי קיבל החלטות, כולם מקבלים, הם צוחקים עליכם.
יוסף אונגר:
מדוע היום, אם יש קופה או שיש מכסה של 21,000 עובדים לחקלאות, אי אפשר לנדב לך 900 לתקופה של חודש ימים על מנת שיהיה פתרון?
יוסף אונגר:
לפני חודשיים?
יוסף אונגר:
הוא משך אותי חודשיים בסיכומים.
יוסף אונגר:
למה הוא לא שאל אותי את זה לפני חודשיים?
יוסף אונגר:
מה ההתחכמות עכשיו?
יורי שטרן:
המתבקשת היא שהחקלאים הם אויבים
יורי שטרן:
עמי אוליאל: להעסיק עובדים זה עולה כסף.
יורי שטרן:
אין לנו כסף
יורי שטרן:
יחד עם זאת, הוא ציין ואמר שאפילו בגוש קטיף מעדיפים את הפלשתינאים הזולים יותר מאשר את התאילנדים.
יורי שטרן:
התאילנדים עולים כסף ולהחזיק עובדים עולה כסף, ואף אחד לא מחזיק עובד סתם.
יורי שטרן:
העובדים עובדים, הבעיה היא שאין מספיק עובדים.
יורי שטרן:
יש פה מצב אבסורדי, שממשלה סוף כל סוף קיבלה החלטות והן לא מתבצעות.
יורי שטרן:
אני כרגע מייצג את ענף הפירות.
עמי אוליאל:
לאתמול בערב אני יודע שעדיין לא שחררו את כל הוויזות ששירות התעסוקה אישר.
עמי אוליאל:
במשך כמה שבועות עובדים מול משרד הפנים כדי לשחרר אותם, וזה נתקע שם מהסיבות שתיאר קודם מר יוסף אונגר.
עמי אוליאל:
אני חושב שמגיע פה יישר כוח למנהל הכללי של משרד החקלאות, קודם כל על הסקירה שהוא הציג את הדברים, ושנית, אני מקווה מאוד שהתוכנית שהוא הגיש ושהיא מוסכמת על שירות התעסוקה, לפי מיטב ידיעתי, תתבצע.
עמי אוליאל:
אם היא תתבצע, אזי יהיה סדר בעתיד, אבל זה לא פותר את הבעיה של הזמן הזה.
עמי אוליאל:
בזמן הזה אנחנו לא מספיקים לעשות לא את הגיזומים ולא את הזמירה בכרמים, לא את דילול הפירות, החנטים והפרחים במטה הנשירים השונים, תפוח, אגס, אפרסק ונקטרינה, כל אלה זקוקים להמון עבודה היום, זה בדיוק זמן העבודה, ואנחנו לא מבצעים את העבודה.
יורי שטרן:
הפנים?
אברהם יחזקאל:
מתריע על כך משנת 1994.
אברהם יחזקאל:
זה לא היום.
אברהם יחזקאל:
אני אסביר גם למה זה לא מתבצע, ואין לי טענות לשום פקיד שיושב פה, לא ממשרד הפנים ולא משירות התעסוקה.
אברהם יחזקאל:
הם אמורים לבצע הוראות.
אברהם יחזקאל:
למה זה לא מתבצע?
אברהם יחזקאל:
זה לא מתבצע כי ישנם אינטרסים פה לסחור בעובדים, ואני לא מתבייש, לא יכול להיות שיושב פה חבר כנסת נכבד בבית הזה והוא בעל חברת כוח אדם של תנועת המושבים, והאינטרס שלהם הוא לא לחלק את העובדים, כי ברגע שחילקו את העובדים למגדל, ברגע זה לחברות כוח האדם אין מה להגיד, יש להם לעשות רק דבר אחד, לתת שירות נאות למגדל.
אברהם יחזקאל:
זאת הסיבה שהעסק הזה לא מתבצע.
אברהם יחזקאל:
גם בעניין 2,000 העובדים שדובר עליהם, לדעתי, פה המעורבות הפוליטית היא שגרמה לכך שלא יחולקו.
עמי אוליאל:
וללכלך.
עמי אוליאל:
האמת.
עמי אוליאל:
אברהם דניאל:
עמי אוליאל:
אני ארגנתי 250 מגדלי פרחים ואני הולך
עמי אוליאל:
עמי אוליאל: אני לא אומר לך מה להגיד, אבל אתה
עמי אוליאל:
אתה דואג לאינטרסים האישיים שלך.
אברהם יחזקאל:
היו"ר יורי שטרן: אנחנו לא נוכל להתווכח בצורה כזאת.
אברהם יחזקאל:
אברהם דניאל: אני אשמח מאוד שזה אכן יהיה.
אברהם יחזקאל:
אני יכול
אברהם יחזקאל:
היו"ר יורי שטרן: יש לי הצעה.
אברהם יחזקאל:
למי שאין טענה לשירות
אברהם יחזקאל:
להשתתף בדיון כעת.
אברהם יחזקאל:
רענן כהן, ביחד עם מר יוסטה בליור.
אברהם יחזקאל:
הוקמה ועדה מסודרת וסוכמו שם 3 דברים שהיו צריכים להתבצע תוך שבוע ימים.
אברהם יחזקאל:
650 עובדים יחולקו בהתאם לבעיות שהוועדה הזאת תקבע.
אברהם יחזקאל:
קודם כל תבצעו את הדברים.
אברהם יחזקאל:
עכשיו מתחילים לבחוש את כל התיאוריות בכל עניין הענף.
אברהם יחזקאל:
קודם כל החקלאים צריכים.
אברהם יחזקאל:
יש סגר, לא מגיע אף תאילנדי.
אברהם יחזקאל:
יש לך הנייר שמר יוסטה בליור העביר לך ועליו צריך לדבר.
אברהם יחזקאל:
המדינה.
מאיר פרוש:
היו"ר יורי שטרן: כי כל הדברים האלה היו צריכים להיות
יורי שטרן:
התעסוקה, שלדעתי אחריותו היא פה מרכזית, משתתף היום באיזה שהוא כנס עובדים בעיר אילת, עיר רחוקה מדי בשביל להגיע לכאן, ולכן סגן המנהל הכללי, שהוא סופג את כל האש, מגיע אלינו.
יעקב ניזרי:
אנחנו נפגשים עם הוועד הארצי, בתוקף הנסיבות הוא היה צריך להיות שם, ואני נמצא פה על מנת לייצג את המשרד.
יעקב ניזרי:
כמה מילים על העניין של הגרעין.
יעקב ניזרי:
מדברים על איזו שהיא תופעה שכביכול יש פה איזה שהוא ואקום, שאין אפילו מה שנקרא עובד זר שייתן מענה לבעיה של החקלאות.
יעקב ניזרי:
לרשות ענף החקלאות הוא בסדר גודל של 22,000
קריאה:
ארכיאולוגיה מה שאתה מדבר.
קריאה:
עכשיו מצאת את הזמן לעשות סדר של 3 שנים אחורה.
קריאה:
תודה רבה, בדיוק בסגר.
אפרים כהן:
אבל גם כשפקיד מקצועי רוצה לומר דבריו,
יעקב ניזרי:
בניגוד למה שנקרא הגרעין האמיתי, שהיה אמור להיות 17,800 עובדים.
יעקב ניזרי:
תוספת היתר של הדבר הזה ניתנה במסגרת מה שנקרא הסכמות, קרי העניין של המקדמות.
יעקב ניזרי:
כלומר, אנחנו נמצאים היום בתוספת יתר של כמעט 2,200 עובדים מעל המכסה שנכפתה על המערכת, וכדאי שכולם יידעו מהדבר הזה.
יעקב ניזרי:
לעניין 2,000 העובדים – אנחנו ניגשנו לעניין הזה ברמה המקצועית הטובה ביותר.
יעקב ניזרי:
כל המערכות שלנו שידרו לכל מי שזקוק לדבר הזה, מה עליו לעשות.
יעקב ניזרי:
לפנות למדורי תשלומים שפרוסים בכל מדינת ישראל.
יעקב ניזרי:
אנחנו המצאנו את הטפסים בכל הלשכות, וכדאי שנשמע פה את הנתונים, כי בכל זאת נשמע משהו שהוא לא משתלב.
יעקב ניזרי:
אני אסביר למה לא הגיעו באמת אלה שבמצוקה.
יעקב ניזרי:
בסך הכל, בשיא הגבוה ביותר של המועסקים, הפלשתינאים הועסקו באמצעות מדור התשלומים בשירות התעסוקה, זה עובדים שעבדו בהיתר כחוק, כ6,600- פלשתינאים, באמצעות 1,526 מעסיקים.
יעקב ניזרי:
בעקבות היציאה של פרוייקט ה2,000- בסך הכל הגיעו 436 מעסיקים, וזה נשמע דבר שלא מתיישב.
יעקב ניזרי:
אם יש מצוקה, למה לא הגיעו בסדר הגודל שהיו אמורים להגיע?
יעקב ניזרי:
המעסיקים עד נכון לבוקר הזה, 436 מעסיקים שביקשו היתרים לעובדים זרים בפתרון שנקרא הפלשתינאי במקום.
יאיר פרץ:
החקלאי לפני האינתיפאדה?
יאיר פרץ:
יעקב ניזרי: אבל בכל זאת העניין הזה של הסגר,
יעקב ניזרי:
אני רוצה לדבר על פילוח הנתונים, מי
יעקב ניזרי:
כחוק.
יאיר פרץ:
יעקב ניזרי: אני רוצה לתת נתונים של פילוח מי הם
יורי שטרן:
יעקב ניזרי: הרי בסך הכל מאותו יום שניתנה החלטה,
יאיר פרץ:
זה נלקח לפני הסגר, אחרי הסגר, בתוך
יעקב ניזרי:
באמצעות אותו מדור תשלומים, הוא זכאי
יעקב ניזרי:
יאיר פרץ: אם אני מבין נכון, 173 עובדים שאמרת
יעקב ניזרי:
שחסרה להם?
יאיר פרץ:
יעקב ניזרי: לא, לא אמרתי שזה מה שחסר.
יאיר פרץ:
בעקבות
יאיר פרץ:
היו"ר יורי שטרן: יש פה מציאות מוזרה מאוד.
יאיר פרץ:
מצד אחד
יעקב ניזרי:
פעמים אם לא מאות פעמים.
יעקב ניזרי:
העניין של ההיתר הזה למכסה הזאת יסתיים ב30.6.2001-, שלא יהיו פה אי הבנות.
יעקב ניזרי:
אנחנו מוציאים היתר למשרד הפנים, משרד הפנים צריך לממש את הדבר הזה.
יעקב ניזרי:
יש פה הסכמה.
יעקב ניזרי:
היו"ר יורי שטרן: אבל אתם מתחילים את זה בפברואר ולא
יורי שטרן:
יעקב ניזרי: אני מיישם את החלטת הממשלה, עם כל
יעקב ניזרי:
היו"ר יורי שטרן: לא, היא לא הייתה לחצי שנה.
יעקב ניזרי:
התוספת
יאיר פרץ:
שכבר היום נקדים תרופה למכה וכבר
יעקב ניזרי:
תרתי משמע צריכים לבצע.
יעקב ניזרי:
החלטת הממשלה אומרת שב1.7.2001- יהיו במדינת ישראל 50,000 היתרים כחוק.
יעקב ניזרי:
מעבר לדבר הזה, אפילו פסיק ונקודה.
יעקב ניזרי:
לכן אנחנו צריכים בלי קשר לדבר הזה, לתת מענה איך מתמודדים.
יעקב ניזרי:
והיה וההחלטה הזאת תתממש, הרי 17,800 העובדים, הגרעין שנמצא היום פלוס 2,200 העובדים שנמצאים, יצטרך להצטמצם.
יעקב ניזרי:
על מנת להגיע לנוסחה הזאת של 50,000 ההיתרים, אנחנו צריכים ליישר קו בצד גודל של 13,000 היתרים בענף החקלאות.
יעקב ניזרי:
אני אומר את זה פה גלוי.
יעקב ניזרי:
למי שלא מוצא חן בעיניו, שיתמודד עם הדבר הזה.
יעקב ניזרי:
אני צריך להתמודד עם החלטת הממשלה שמכתיבה לי מהלך של צמצום 50,000 היתרים.
יעקב ניזרי:
היו"ר יורי שטרן: אם אינני טועה, מר יעקב ניזרי, היה שינוי
יעקב ניזרי:
הצמצום הזה דוחים.
יעקב ניזרי:
היו"ר יורי שטרן: עד יוני, כמובן, אנחנו נחיה בגן עדן.
יעקב ניזרי:
בענף החקלאות נמצאים.
יעקב ניזרי:
הם לא נמצאים
יעקב ניזרי:
הפרוייקט אשר מדבר על שיתוף פעולה מול משרד החקלאות קורם עור וגידים.
יעקב ניזרי:
אנחנו נמצאים בשלב מתקדם.
יעקב ניזרי:
לצערי הרב לו המסר הזה היה יוצא לפני כשנתיים או שנה וחצי, יכול להיות שהיום לא היינו צריכים להיות בדיון הזה, כי כל המהלך הזה היה מתבצע, אבל החל מאותו יום של הפגישה בין המנהל הכללי של משרד החקלאות לבין המנהל של שירות התעסוקה ניתנה הסכמה עקרונית לדבר הזה.
יעקב ניזרי:
הפגישה הייתה ברמלה והעניין הזה קורם עור וגידים.
יעקב ניזרי:
אני מאמין בפרוייקט הזה, כי בסך הכל הוא מתבסס על מה שנקרא פעילות אמת של החקלאי במישור שנקרא נתוני אמת.
יעקב ניזרי:
לצערי הרב, היכולת שלנו לבדוק את נתוני האמת היא קשה.
יורי שטרן:
יעקב ניזרי: הם היו ברוטינה.
יורי שטרן:
אבל בל נשכח שהיו גם
יורי שטרן:
אבשלום וילן: את כל זה אני מבין, אבל הפער האדיר
יורי שטרן:
כזה גדול?
יוסף אונגר:
בספטמבר 2000.
יוסף אונגר:
בספטמבר עוד אין קטיף, במקום לקחת את אמת המידה של ינואר שנה שעברה, שזה השיא, ואז היית מוצף בבקשות, והוא ידע את זה ודיברנו על זה, והוא יודע את הבעיה והוא ממשיך להגיד שלא הגישו בקשות.
יוסף אונגר:
כולנו, שאתם כעובדי המדינה מבצעים את המדיניות.
יוסף אונגר:
אבל אתה כאזרח, אתם כמערכת, כי זה לא אתה אישית, לא שאלת את עצמך שאלה אם יש פער כזה בין הצרכים שנמדדים במספר האנשים שהועסקו, מספר החברות שהעסיקו אותם, לבין הפניות, כאשר באמת בפועל אתה רואה שהתוצרת החקלאית הולכת לאיבוד ואנחנו מפסידים לא רק שקלים אלא גם דולרים או פרנקים בייצוא.
יוסף אונגר:
משהו פה לא מתפקד.
יוסף אונגר:
האנשים יכולים לא להגיד אמת ולזייף את המערכת, אבל הם לא יכולים לזייף את עצמם על חשבון עצמם.
יוסף אונגר:
אז משהו בתפקוד שלכם לא עונה.
יוסף אונגר:
ספק.
יוסף אונגר:
איך זה מסתדר בשירות התעסוקה, אני לא יודע.
יוסף אונגר:
ענף ההדרים נמצא בבעיה אדירה.
יוסף אונגר:
את הפרי רוצים בחוץ לארץ.
יוסף אונגר:
החברות הגדולות צריכות מאות פועלים, ביקשנו, הגשנו פרוייקט לפני למעלה מחודש של 900 עובדים, שיזדכו עד הסוף בסוף יוני, ללא שום בעיות, הפנינו את זה לפי רעיון של מר ז'אנו, צריך את זה לעשות.
יוסף אונגר:
לענף ההדרים עם 1,000 העובדים הנוספים האלה יהיה פתרון עכשווי, ואחר כך נשב על המדוכה על כל הדברים הקטנים.
יוסף אונגר:
שני שליש מהפרי על העצים, מצב שלא היה מעולם, והשוק משווע לפרי הזה.