GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בתיה כרמון:
צריך גם לפעול באופן נחרץ נגד אנשים, ובייחוד אנשי ציבור, אשר מעסיקים עובדים באופן בלתי חוקי, וכך ליצור הרתעה.
איוב קרא:
צריך למצוא שיטה חליפית, אשר תעמוד במבחן בג"צ.
יולי יואל אדלשטיין:
אני חושב שמה שבתיה מציעה, זו ההצעה הכי מעשית.
יולי יואל אדלשטיין:
אי אפשר לפגוע בזכויות האדם, בזכויות העובד.
יולי יואל אדלשטיין:
לא ניתן לגרש אותו, ולא ניתן לקבול אותו אחרי שהוא עזב.
יולי יואל אדלשטיין:
אני חושב שמשטרת ישראל ופקחי משרד העבודה, חייבים לאכוף את החוק דווקא בתחום של העסקת עובדים זרים במשקי בית.
יולי יואל אדלשטיין:
זה הרבה יותר קל מאשר לעקוב אחרי כל עובד.
יולי יואל אדלשטיין:
בלי זה שום דבר לא יזוז.
יולי יואל אדלשטיין:
בדרך כלל העובדים הזרים, אשר נלקחים לתעסוקה בתחום משק הבית, הם או תיירים, או עובדים זרים, אשר הובאו לארץ כדי לעבוד בסיעוד, ועזבו את מעסיקיהם.
יולי יואל אדלשטיין:
לא חייבים להיכנס לבתים של אנשים כדי לבדוק האם העובד הוא חוקי או לא.
יולי יואל אדלשטיין:
כפי שבתיה אמרה, ניתן לעמוד ליד מרכולים ולבדוק זאת.
יולי יואל אדלשטיין:
הענישה צריכה להיות קודם כל כלפי המעסיקים.
יולי יואל אדלשטיין:
לא ייתכן שלא יעשו למעסיקים אלו דבר, כיוון שהם מטובי ונבחרי המדינה.
יולי יואל אדלשטיין:
המערכת אף פעם לא מיצתה את מה שהיא יכולה לעשות, ואף פעם לא עמדה במחויבות שלה, ועל כן אין מה להקל עליה.
אבי סלומה:
אנו מדברים כאן על דרכי אכיפה, אך לא מדברים על האדם הנזקק לכל הסידור הזה.
אבי סלומה:
השאלה היא, כמה קודם כתוצאה מהחלטת הממשלה?
אבי סלומה:
חברות כוח אדם צצות כמו פטריות אחרי הגשם, בלי שום בדיקה ממשית בשטח, אם האנשים המאיישים את החברות האלו מתאימים.
אבי סלומה:
ישנם קשיים רבים, אשר מעמידה המערכת בפני אותו נכה שזקוק לטיפול סיעודי.
אבי סלומה:
הוא צריך לעבור דרך חברת כוח אדם ולשלם לה דמי תווך בין מאתיים לאלף דולר, אחרי זה הוא צריך לעבור דרך משרד העבודה והרווחה ולחכות לפחות ארבעים וחמישה יום, אחר כך הוא צריך לעבור דרך משרד הפנים שלא תמיד הולך לקראתו.
אבי סלומה:
הנכה הופך לפרת חליבה ולאדם שבור וחסר ישע.
איוב קרא:
בתיה, האם האישור שניתן הוא לשלוש שנים בלבד?
מזל מנור:
האישור ניתן לתקופת זמן של שלוש שנים, כאשר מדובר במקרה בלתי הפיך.
איוב קרא:
אני רוצה לעשות בקרה לגבי האישורים.
בתיה כרמון:
בעבר שירות התעסוקה היה נותן היתרים לתקופות מאוד קצרות, בניפוק שמי.
בתיה כרמון:
אנחנו פנינו לשרות התעסוקה בהצעה לשינוי.
בתיה כרמון:
הצענו ששרות התעסוקה יבדוק את המצב של האדם, ואם האדם יימצא במצב בלתי הפיך, יינתן לו אישור לתקופה יותר ארוכה, אישור שאינו שמי.
בתיה כרמון:
אחר כך במשרד הפנים יאריכו את ההיתר בכל פעם רק לשנה אחת, לאחר בדיקה אשר תראה כי העובד נמצא באותו מקום.
בתיה כרמון:
שרות התעסוקה קיבל את ההצעה, והתחיל לתת אישורים לתקופות ארוכות, אישורים שהם לא שמיים, כדי שלא יהיה צורך בכל פעם לפנות לשרות התעסוקה ולהחליף את השם.
בתיה כרמון:
אנחנו לא יכולים לתת אשרה מראש לשנה, כי אז האדם יסתובב עם אשרה לשלוש שנים, ויוכל לעבוד היכן שהוא רוצה.
בתיה כרמון:
לדעתי צריך ליידע את הציבור, כי ישנם אנשים רבים מאוד אשר חושבים שאם לעובד מסוים יש אשרה, מותר לו בשעותיו הפנויות לעשות מה שהוא רוצה.
בתיה כרמון:
צריך להיות ברור, שהעבודה המורשית, היא רק באותו מקום שמצוין באישור של משרד הפנים או של משרד החוץ.
בתיה כרמון:
לא ייתכן מצב שעובד יגיד יש לי אשרה.
בתיה כרמון:
האשרה מוגבלת.
בתיה כרמון:
אם העובד נתפס עובד במקום אחר, הוא צפוי להרחקה מהארץ, מפני שזו הפרה של תנאי האשרה.
שמחה בניטה:
הרעיון של רשות סיעוד, הוא רעיון גאוני.
שמחה בניטה:
לא יכול להיות שאנחנו הופכים להיות מעסיקים מול העובד.
שמחה בניטה:
כאשר נכה ננטש על ידי העובד ואין חלופה, הוא נמצא במצב חסר אונים.
שמחה בניטה:
עד שהאכיפה תיעשה בדרך שהוצעה כאן קודם, חיפוש אחר עובדים זרים בסופר, האנשים האלו יישארו במצב קשה ללא עזרה.
שמחה בניטה:
הצעות אכיפה אלו אינן רלוונטיות לעשייה עכשווית.
שמחה בניטה:
לתווך ארוך הרעיון הוא טוב.
שמחה בניטה:
אני קוראת לעובדים אשר עוזבים את בעליהם, בורחים.
שמחה בניטה:
יש לנטישת חסרי ישע ענישה חוקית סעיף 363 מדבר על נטישת הורים את ילדיהם, ומטפלים את מטפליהם.
שמחה בניטה:
סעיף זה צריך לחול גם על עובדים זרים.
שמחה בניטה:
עובדים אלו לא יכולים ליהנות רק מזכויות, חייבת להיות גם מערכת ענישה ואכיפה ישראלית כלפיהם.
שמחה בניטה:
חגי הרצל, בתיה כרמון ואני ערכנו שיחות רבות בשבוע שעבר, ומצאנו עובדת שברחה, עובדת בבית אחר.
שמחה בניטה:
זימנו את חברת כוח אדם, והם קראו ל"קו לעובד".
שמחה בניטה:
המעסיקה אמרה לעובדת שיש לה שתי אפשרויות.
שמחה בניטה:
האפשרות הראשונה היא להגיע לעבודה, ולעזוב בצורה מסודרת כאשר תימצא מחליפה, או שהיא תפנה למשטרה ותתלונן על בריחתה.
שמחה בניטה:
המשטרה לא הגיעה, אך סריקה מקו לעובד הגיעה, ועוד הטיחה בפני המעסיקה כי היא באה לחטוף אותה.
מירה:
אני יושבת בכיסא גלגלים, ואני זקוקה לטיפול סיעודי מלא, כולל עזרה בהאכלה, רחצה והליכה לנוחיות.
מירה:
לפני שבועיים העובדת שלי טענה כי היא חולה.
מירה:
אני הזמנתי אמבולנס, ושילמתי מכספי את עלות הטיפול בה.
מירה:
הייתי איתה במשך כל יום הבדיקות, שבסופו אמרו הרופאים, כי היא בסך הכל סובלת מדלקת שיכולה להעלם באמצעות אנטיביוטיקה.
מירה:
שבועיים לאחר מכן, מתקשרים אלי מ"קו לעובד", ואומרים כי העובדת טענה שהיא ראתה שני שוטרים בבית.
מירה:
אחרי שלושה ימים, מתקשרים אלי מחברת כוח אדם, ומבקשים ממני לתת לה מכתב שחרור.
מירה:
אני אמרתי, כי אני לא מסכימה לתת מכתב שחרור לעובדת שעשתה לי בעיות כל כך רבות, וניצלה את המגבלה שלי.
מירה:
אני הייתי צריכה להיות המטפלת של המטפלת שלי במשך כמעט שבועיים.
מירה:
כעת אני צריכה לחכות, ולהתחנן לעובדת חלופית.
מירה:
אמנם מצאתי שכנה שמוכנה לטפל בי, אך בעלות כפולה.
מירה:
אני יכולה לעמוד בתשלומים האלו תקופה מאוד קצרה.
שמחה בניטה:
המשטרה לא מוכנה לעצור את העובדים האלה, ו"קו לעובד" לוקח את העובדים ונותן להם גיבוי.
שמחה בניטה:
אני מציעה שהם יהיו חברת כוח אדם ואז לא תהיה אף בריחה, כי לא יהיה מי שיגן עליהם.
אריה ליכט:
אני מתמחה בתחום של חיי הפיליפינים.
אריה ליכט:
לפי מה שאני לומד מן השטח, יש התאמה מלאה בין מספר העובדים הנוטשים, לבין מספר המעסיקים אשר מתייחסים אל העובדים האלו בצורה מחפירה.
אריה ליכט:
כבר צוין קודם, כי לא כדאי להשתמש במושג בריחה, כיוון שהוא מתקשר עם עבדות.
אריה ליכט:
אכן יש מספר מקומות, בהם העובדים האלו מוחזקים בתנאים של עבדים.
אריה ליכט:
אסור להם לגעת במקרר, אסור להם לאכול את המזון אליו הם רגילות כיוון שהוא בריח שונה, אסור להם להתרחץ יותר מדי, וגם מעכבים להם את המשכורת חודשים רבים.
שמחה בניטה:
אני חושבת שצריך ללכת בדרך הזו, ולצ'פר את מי שנשאר והתמיד, ולהאריך את האשרה שלו בארץ.
אריה ליכט:
אני פונה למוסדות ומבקש שיתחשבו בנו, ולא יוסיפו מכות על המכות שהגורל הטיל עלינו.
בתיה כרמון:
בקשר לבעיה של מירה.
בתיה כרמון:
יש שתי אפשרויות.
בתיה כרמון:
מירה יכולה להגיד, שהיא רוצה שהעובדת תיתפס, וימנעו ממנה לעבוד במקום אחר, ויגרשו אותה מהארץ.
בתיה כרמון:
ניתן לעשות את זה, אם המשטרה תגיע למסקנה שיש כאן עבירה פלילית של נטישת חולה חסרת ישע.
בתיה כרמון:
אם המשטרה תגיע למסקנה, שלא היתה נטישה, כי העובדת כבר הודיעה זמן רב על רצונה לעזוב, או שהמעסיק התעלל בעובד, אז היא תתן המלצה לאפשר לעובד לעבוד אצל מעסיק אחר.
חגי הרצל:
בתיה, אני לא מוכן שתזרקי לפתחה של המשטרה את העניין הזה.
חגי הרצל:
אני לא חושב שזה תפקידה של המשטרה.
חגי הרצל:
מה יעשה החולה עד שהמשטרה תגיע ותבדוק את העניין?
איוב קרא:
הוא צודק.
איוב קרא:
מה יקרה עד שתתבצע החקירה ותינתן המלצה?
איוב קרא:
המשטרה לא תתן המלצה מהיום למחר.
בתיה כרמון:
ברגע שתהיה רשות, תיפתר הבעיה.
בתיה כרמון:
בינתיים אנו נותנים פתרון למירה.
בתיה כרמון:
אנו ניתן לה עובד זר שכבר נמצא בארץ.
בתיה כרמון:
נכון, זה עולה הרבה כסף, אך ברגע שלא תהיה אופציה לאותם עובדים לעבוד במקומות שהם לא חוקיים, אז אותם עובדים יישארו אצל המעסיקים שלהם, כיוון שהם לא ירצו להישאר ללא עבודה.
בתיה כרמון:
אם המעסיקים לא יהיו מוכנים להעסיק עובדים ללא רשיון, כי הם יפחדו מהרשויות ומהפרסום, כפי שעושים במדינות אחרות, התופעה הזו תיפסק.
בתיה כרמון:
היום גם שוטרים מעסיקים באופן בלתי חוקי, וכן פקידי ממשלה בכירים.
חגי הרצל:
אני מבקש שאת המידע הזה תעבירי אלי עוד היום.
איוב קרא:
בתיה, במשרדך ידוע על דמויות מרכזיות ציבוריות, שמעסיקות עובדים זרים באופן בלתי חוקי?
בתיה כרמון:
אני יכולה לספר על שר מסוים בממשלה, אשר פנה אלינו בבקשה לתת מעמד למשפחה של עובדת זרה, בלתי חוקית, שעובדת המון זמן אצל דמות ידועה.
בתיה כרמון:
אני אמרתי, שאנחנו ממלאים את המדיניות של הממשלה שהוא חבר בה.
בתיה כרמון:
אנחנו עובדי מדינה, ואנחנו עובדים בהתאם למדיניות שהוכתבה על ידי הממשלה.
בתיה כרמון:
גם במשרדי ממשלה מעסיקים עובדים באמצעות חברות כוח אדם, כי זה יותר זול.
בתיה כרמון:
לדעתי צריך להתחיל כאן וליצור הרתעה.
איוב קרא:
אני שומע כאן לראשונה דברים מאוד חמורים, ואני מודאג מכך שמשרדי ממשלה מעסיקים עובדים זרים ללא רשיון, וששרים מתערבים לטובת דברים לא חוקיים.
איוב קרא:
נציגי חברות כוח אדם רוצים להוסיף משהו?
רות לביא:
אני רוצה לומר כי אין שום אפשרות לחברת כוח אדם להתמודד עם העניין של הברחנים.
רות לביא:
כאשר עובד בורח, אני לוקחת על עצמי לבדוק את העניין.
רות לביא:
מצאתי עובדת שברחה והודעתי על כך, אבל אף אחד לא בא לעזרתי.
רות לביא:
במקרה אחר הבאתי עובדת לשדה התעופה, וכשהגענו לשם היא סירבה לצאת משדה התעופה.
רות לביא:
אף אחד לא עזר לי להוציא אותה משם, גם לא השוטרים שהיו באזור.
רות לביא:
אני לא מוכנה לתת פרס לעובדת שהגיעה באופן חוקי לעבוד במדינה אצל מעסיק מסוים שקיבל אישור, ואחר כך בורחת למעסיק אחר.
רות לביא:
אני לא יכולה לעשות כלום לעובדת כזו שמקבלת מחברה אחרת מאה דולר נוספים.
רות לביא:
לי אין אפשרות לגרש את העובדים האלה.
רות לביא:
אני מביאה אותם, ואחר כך אני צריכה להגיע למשרד הפנים עם מכתב חיפוש.
רות לביא:
בכל מקרה לא יוצא לי מזה כלום, כיוון שאין לי את האפשרות לגרש.
רות לביא:
גם כאשר אני מודיעה למשרדים המטפלים בזה, עד שהם לוקחים יוזמה, העובדת נעלמת שוב.
רות לביא:
אם אתם נותנים רשיון לחברת כוח אדם לעסוק בנושא הזה, תנו גם את האפשרות לפעול ולעזור.
רות לביא:
לי אין בעיה עם קו לעובד.
רות לביא:
כשעובד לא מרוצה, ואני וידאתי זאת, אני באה לעזרתו, אבל לפני הכל, אני רוצה שיעזרו לנזקקים, ולא יתנו להם את תפקיד המעביד.
רות לביא:
אם המדינה היתה צריכה להכניס את האנשים ששילמו כל חייהם לביטוח לאומי למוסדות מסודרים, אז התופעה הזו של עובדים זרים לא היתה.
רות לביא:
אני מבקשת שתיתנו לנו אפשרות בפיקוח, להיות חלק מהעשייה של הגרוש ושל נתינת עזרה לאנשים שזקוקים לה.
רות לביא:
כיום כדי לתת עזרה למשפחה, אני צריכה ייפוי כוח מעורך דין, וכן לחכות זמן רב במשרד הפנים, כדי להביא את החולה הנזקק לשם הוכחה שהוא זקוק לעובד זר.
אפרים כהן:
אני רציתי להוסיף, שישנה החלטת ממשלה מה-2.9.2001 , אשר מטילה איסור על העסקת עובדים זרים במשרדי ממשלה ובחברות ממשלתיות.
אפרים כהן:
כתוצאה מכך הוצאה הוראה מפורשת לכל משרדי הממשלה, הקובעת היתר להעסקת עובדים ישראלים בלבד.
איוב קרא:
כנראה שהם עושים זאת באמצעות קבלני משנה.
אפרים כהן:
אני לא מדבר רק על העסקה ישירה.
אפרים כהן:
גם הוצאת מכרז, מחייבת העסקת ישראלים בלבד.
אפרים כהן:
קבלן המשנה לא יכול לקבל היתר דרך הקבלן הראשי, כיוון שהוא עושה עבירה.
מתי הכהן:
אני רוצה להתייחס לדבריה של בתיה, בנוגע לכך שצריך להקפיד שהעובד הזר לא ינצל את האשרה שלו ויעבוד גם במקומות אחרים.
מתי הכהן:
כעת, כאשר אנחנו מחתימים את הדיפלומטים השונים על העסקת עובד זר, אנחנו מחתימים אותם גם על סעיף חדש, הקובע כי הדיפלומט שמעסיק את העובד הזר, חייב לשמור על כך שהוא לא יעבוד במקום אחר, אלא רק אצלו.
איוב קרא:
אני רוצה לומר את דברי הסיכום.
איוב קרא:
ראשית כל הוועדה מודאגת ממצב הפיקוח ואכיפת החוק כלפי נוטשים, או עובדים זרים, המיובאים לעבוד עם הנכים, וקוראת למשרד העבודה והרווחה, למשרד לביטחון פנים ולמשרד הפנים, למצוא דרך כיצד לטפל בתופעה החמורה, שגוברת מיום ליום.
איוב קרא:
הוועדה ממליצה, ותעשה ככל שביכולתה, כדי להקים רשות לסיעוד שהממשלה תהיה המעסיקה ולא הנכה.
איוב קרא:
אני אגיש הצעת חוק השבוע בעניין הזה.
איוב קרא:
כן תובטח העסקת חברות כוח אדם, שיעמדו בקריטריונים עם תנאיי סף מיוחדים.
איוב קרא:
לא יהיה המצב שקיים היום, בו יש חברות כוח אדם רבות כמו פטריות אחרי הגשם.
אפרים כהן:
אני ברשותך רוצה להבין.
אפרים כהן:
חוק שרות התעסוקה קובע, כי לא יינתן היתר למעסיק שהוא חברת כוח אדם, אלא רק לאדם פרטי הפונה על פי חוק לקבל אישור.
אפרים כהן:
לכן ההיתר שניתן הוא למעסיק ולא לחברת כוח אדם.
איוב קרא:
אני חושב שבסיטואציה הנוצרת פה, שיש עשרות אלפים של ברחנים, אין דרך טיפול אחרת, אלא להקים גוף מרכזי.
איוב קרא:
אני מצפה שמשרד העבודה והרווחה, וגם משרד הפנים ייזמו מצדם.
איוב קרא:
הצעת החקיקה, היא לשם לחץ על הגופים כדי שיזדרזו לעשות זאת.
מזל מנור:
השר מינה ועדה בראשות מנכ"לים, שהגישה בימים אלה את מסקנותיה, ובין היתר הוזכר נושא הברחנים.
אפרים כהן:
קיימת היום בעיה בחוק הסיעוד.
אפרים כהן:
הביטוח הלאומי יצא במכרז להעסקת חברות, והיום יש טענה צודקת, שאנשים שמגיע להם לקבל כסף לפי הניקוד שנקבע על ידי אותה ועדה, לא תמיד מקבלים זאת מחברות, ואז יש להם בעיה לממן את השלמת השכר לעובד הזר.
אפרים כהן:
אני מציע שנקיים התייעצות בנושא הזה.
איוב קרא:
אני רוצה להמשיך בדברי הסיכום.הוועדה גם פונה למשרד הפנים כדי שיידע את הציבור, שהעסקת עובד זר, לא במקום המצוין ברשיון, הינה עבירה  על החוק.
איוב קרא:
הוועדה מודאגת מעצם העסקת עובדים זרים במשרדי הממשלה, על אף החלטת הממשלה על איסור העסקת עובדים זרים ללא היתר, ומודאגת מעצם פניות גורמים בכירים בממשלה להסדרת מעמדם של עובדים לא חוקיים.
איוב קרא:
משרד הפנים מצהיר בוועדה, כי נכים שננטשו על ידי עובדים זרים, אפשר יהיה להעסיק במקומם עובדים זרים ששוהים בישראל.
איוב קרא:
הוועדה פונה למשרד העבודה, בדרישה להקשות במתן היתרים ורשיונות להקמת חברות ליבוא עובדים, וגם דורשת הענשה נגד אותם חברות שמעסיקות עובדים בצורה בלתי חוקית.
איוב קרא:
לוועדה דווח על 32.000 עובדים זרים המועסקים בצורה חוקית, ועל עוד כמוהם בלתי חוקיים, תופעה שמשרדי הממשלה רק בכוחות משותפים יוכלו למגר אותה, ולא לגלגל אותה ממשרד למשרד.
איוב קרא:
תודה רבה אני נועל את הישיבה.
איוב קרא:
בוקר טוב לכולם.
איוב קרא:
אנחנו דנים היום בחוסר בידיים עובדות בנושא החקלאות.
איוב קרא:
המכרז של 4,000 עובדים שצריך היה לצאת לדרך לפני חודשיים, לצערי, לא יצא מכל מיני סיבות שלא אכנס אליהן כרגע.
איוב קרא:
החלטתי לקיים דיון כדי לעזור לחקלאים, כי אני חושב שזה לא עניינם של החקלאים מה הביורוקרטיה והמלחמות הפנימיות סביב הנושא הזה.
איוב קרא:
חסרות ידיים עובדות, חסרים אנשים שיעבדו בחקלאות, הפרי והירקות מחכים ואף אחד לא קוטף אותם.
איוב קרא:
נגרם נזק כבד מאוד לחקלאים, למדינת ישראל, ואנחנו לא ניתן שדבר כזה ימשיך להיות.
איוב קרא:
אנחנו רוצים תשובות לחקלאים, אני חושב שהנזק הזה בלתי הפיך.
איוב קרא:
אם יש נזק במיליוני דולרים לחקלאות, אז זה נזק גם למדינת ישראל, זה נזק לאוצר, זה נזק לכל מי שיש לו נגיעה בנושא הזה.
איוב קרא:
הייתי רוצה לשמוע מנציגת שירות התעסוקה שהגיעה - כרגע מודיעים לי שהמנכ"ל החליט ברגע האחרון, משיקולים שאנחנו לא יודעים מה הם, לא להופיע ולהסביר איפה עומד המכרז הזה.
אבשלום וילן:
כבוד היושב ראש, היה לנו פה לפני חודש דיון עם נציגי משטרת ישראל,  דיון מהיר על כל הנושא של הקבלנים והמאכערים בנושא העובדים הזרים, ובעקבות כתבה שהייתה פרסמת מסקנות.
אבשלום וילן:
המשטרה לא עושה עם זה דבר, פה יש טענה חמורה מאוד, שבדיוק אותם מאכערים וקבלנים הופעלו על ידי מנכ"ל שירות התעסוקה ואותם חקלאים סובלים.
אבשלום וילן:
איפה משטרת ישראל?
אבשלום וילן:
מדוע לא חוקרים?
איוב קרא:
אני מסכים עם כל מילה, היו לי שיחות עם השר לפני כמה ימים, והוא הבטיח קודם כל לקדם את הנושא של האישורים.
איוב קרא:
ראיתי טיפין, אולי חלק קטן מאוד שאושר בשבוע שעבר, או השבוע, אבל עדיין זה לא נותן שום מענה לסוגיה שאנחנו דנים עליה היום.
איוב קרא:
שני דברים רציתי לדעת.
איוב קרא:
קודם כל משירות התעסוקה, איפה עומד המכרז, מה המדיניות לגבי 4,000 העובדים הללו, ותעדכני אותנו גם לגבי העתיד של המכרז.
איוב קרא:
אני רוצה לדעת מה התשובה ל4,000- העובדים הללו שחסרים היום לחקלאות, ודבר שני, על הקריטריונים, למה הקריטריונים לא מקוימים כלשונם, על פי מה שסוכם בין המשרדים השונים.
גאולה חביליו:
נכון להיום, מתוך 18,000, מכסת העובדים הקבועים, 17,200 היתרים חולקו.
גאולה חביליו:
17,200 ההיתרים מבטאים כ6,100- בקשות שטופלו על ידינו עד כה.
גאולה חביליו:
800 היתרים נוספים יינתנו בהתאם לקביעת ועדת ערר, לאור עררים שיוגשו.
גאולה חביליו:
הנושא של המנוידים - 4,000, כידוע לכם נמצא בהליך משפטי.
גאולה חביליו:
שירות התעסוקה פועל כרגע על פי קביעת בית המשפט העליון בנושא המכרז, לפיו על השירות להתייעץ עם היועץ החיצוני שליווה את המכרז, ומיועדת פגישה להיום בנושא הזה.
גאולה חביליו:
חקלאים שערערו, יש שהות של 14 יום להגיש ערעור על המכסה שניתנה.
גאולה חביליו:
לפי קביעת ועדות ערר, ניתן יהיה לחלק עוד מכסה, כפי שאמרתי, של 800 היתרים.
גאולה חביליו:
כפי שאתם יודעים, הקריטריונים גובשו בתיאום עם משרד החקלאות - רציתי רק לציין כמה דברים, שבמקביל אנחנו שומעים בשירות התעסוקה על גל של פיטורין באזור שומרון של עובדי חקלאות ישראליים, ובעיקר ערבים ישראליים, על מנת לקבל זרים.
גאולה חביליו:
יש לי פה רשימה של עשרות עובדים שפוטרו במגמה לקבל במקומם עובדים זרים.
גאולה חביליו:
יש לי גם עדויות בכתב של מנהלי לשכות תעסוקה שלנו, שכותבים שהזמנות של חברות הפרי להעסקת הפרי לא רציניות, הנציגים לא מגיעים, לא פותחים הזמנות מסודרות, לא יודעים בדיוק לאן להפנות את העובדים, ומתחמקים ב"לך ושוב", בטענה שלא ירדו מספיק גשמים, הפרי עוד לא בשל מספיק, אין טעם לקלוט ישראלים כרגע, וכולי וכולי, ואני יכולה לתת לכם ממש שמות של לשכות ששם נתקלו בקושי ובבעיות שציינתי.
אברהם רביץ:
את תקבלי ממני גם ממש שמות של אנשים שאת טוענת, שזה לא היה ולא נברא.
איוב קרא:
סליחה, אנחנו לא רוצים סימפוזיון, אנחנו רוצים לפתור בעיה.
אברהם רביץ:
אני בדקתי אתמול את השמות שאתם מגישים.
איוב קרא:
אני מבקש ממך, בוא ננהל את העסק באופן תכליתי.
איוב קרא:
אנחנו לא עושים פה פוליטיקה, אנחנו רוצים לעזור לחקלאות.
איוב קרא:
גברת גאולה חביליו, אבקש שתעבירי לנו שמות של ישראלים שפוטרו, קודם כל ישראלים, כדי לקבל עובדים זרים.
גאולה חביליו:
אני אעביר לך מסמך מסודר.
אברהם רביץ:
לא, תגידי את השמות, יש לי את השמות.
איוב קרא:
סליחה, אני מבקש - אם יש לך, מה טוב, אם אין לך - יגיע מר יעקב בוכריס או מר יעקב ניזרי.
גאולה חביליו:
אני מוכנה להקריא לכם 3 מזכרים שקיבלנו, הראשון מרחובות.
אברהם רביץ:
האנשים ביקשו ממני שאני אציין את שמם ואת הפרטים.
איוב קרא:
את אומרת שהיום יש ישיבה לגבי המכרז, ואנחנו יודעים שכבר התקיימו כמה ישיבות.
גאולה חביליו:
אבל אני לא מעודכנת.
גאולה חביליו:
אני הגעתי לכאן מאחר שאני מרכזת את נושא הסבסוד של עובדים ישראלים בחקלאות.
גאולה חביליו:
מר יעקב ניזרי יגיע בתוך דקות, הוא בדרך לכאן, והוא ייתן לכם סקירה מפורטת ומסודרת, עם כל ההליכים המשפטיים, שאני לא הייתי חלק מהם.
גאולה חביליו:
אני יכולה באופן כללי לומר שלשכות התעסוקה לא מקבלות פניות מסודרות ואין איזה שהוא שיתוף פעולה שמראה על כוונה אמיתית לקלוט ישראלים.
גאולה חביליו:
לא נראה לי שיש איזה שהוא אינטרס למנהל לשכת התעסוקה לשקר לנו או לתת מידע לא נכון.
איוב קרא:
אני לא אמרתי שום דבר, אני לא בא אלייך בטענות, אני רציתי את מר יעקב בוכריס או את מר יעקב ניזרי שיבואו ויסבירו.
גאולה חביליו:
מר יעקב ניזרי יגיע, כאמור, בתוך דקות וייתן סקירה מלאה על כל ההליך המשפטי, שאינני בקיאה בו.
איוב קרא:
אני מציע שלא תוציאו את הזעם עליה כי היא לא הכתובת, וחבל שתוציאו את הזעם על מישהו שהוא לא צד.
איוב קרא:
אני חייב להגן עליה כי היא לא הכתובת.
איוב קרא:
האמינו לי, אילו מר יעקב ניזרי או השר בניזרי היו פה, הייתי נותן לכם לעשות את מה שאתם רוצים.
אברהם רביץ:
היא באה ומציינת שפיטרו עובדים ישראלים.
איוב קרא:
היא קיבלה נתונים.
איוב קרא:
אנחנו נשאל את השאלה הזו כשמר ניזרי יגיע.
אבשלום וילן:
בדיוק לפני חודש היה דיון על השיטה הזאת, שקבלנים, מאכערים, מנסים לזכות במכרזים בצורה לא חוקית, המשטרה שותקת וכל המדינה יודעת את זה, אז זה לא קשור?
אבשלום וילן:
איפה פה נציג משטרת ישראל?
אבשלום וילן:
פניתי בכתב למפכ"ל, הבאתי את זה פה לדיון מהיר, לא הייתה התייחסות, אני לא מקבל תשובות כבר חודשיים בנושא.
חגי הרצל:
אני יכול להגיד את ההודעה המוסמכת שכבר יצאה על ידי משטרת ישראל, שיש מספר עניינים שקשורים לשירות התעסוקה, שנבדקים כעת על ידי משטרת ישראל.
איוב קרא:
חברים, זה פעם ראשונה שאני רוצה לומר את דבריי ולנעול את הישיבה.
איוב קרא:
אני רק רוצה לציין בעקבות הדברים של מר אבשלום וילן, אני אומר לכם חד משמעית, אני מודאג, פעם ראשונה כאיש ציבור וגם כמישהו שאכפת לו נוהל תקין במדינה הזאת, ומה שקורה סביב מכרז החקלאות, 4,000 העובדים הללו, מדאיג אותי מאוד.
איוב קרא:
אני ביקשתי מהשר שיבוא היום לוועדה ויסביר את הנושא הזה, שזה פוגע גם בחקלאים, גם בהכנסות המדינה, גם בכל דבר טוב - ייעשה נזק בלתי הפיך.
איוב קרא:
אני אומר לכם חד משמעית - לא לרוחי מה שקורה שם, כל המאבקים הללו עושים רושם רע מאוד על הממשלה ועל כל מה שקשור סביב מדינת ישראל ודימויה.
איוב קרא:
אני חושב שצריך להישמע קול זעקה אמיתי מצד החקלאים, מצד כל מי שחפצה נפשו לראות יושר ציבורי במשרדי ממשלה.
איוב קרא:
זו פעם ראשונה שאני מחליט לסגור את הישיבה כאות מחאה, ואני אוציא הודעה בהתאם לכך לעיתונות, על הדבר והנגע הרע הזה של הטיפול בזרים, בסוגיה הזו, בשירות התעסוקה במיוחד.
איוב קרא:
אני אומר לכם שזה דבר שלא יעלה על הדעת ואני אשקול להקים הפגנה גדולה מאוד מול שירות התעסוקה בימים הקרובים, כדי שידעו כמה הנושא הזה כואב לאנשים, כמה זה פוגע באנשים ובאיזו מצוקה קשה נמצאים החקלאים.
איוב קרא:
אני מוחה באופן גס ביותר נגד השר, נגד מדיניות השר, זה דבר שלא יעלה על הדעת, לא לכבד את הכנסת, לא לכבד דברים אלמנטריים בחיינו הציבוריים יומיום, ואני מבקש מכם להבין אותי, אנחנו נכלכל את צעדינו, אנחנו יוצאים למאבק, אנחנו לא נשאיר את החקלאים בטראומה הזו שהם נמצאים בה, ומשרדי הממשלה האחרים, שבהחלט רוצים לשתף פעולה, אין את הגורם הנוסף בתוך המערכת שייתן מענה לכל הסוגיה הזאת.
אבשלום וילן:
אני מזדהה איתך בכל מילה, ואני מציע שאם השר סירב לקיים את הוועדה, תפנה ליושב ראש ועדת הכלכלה או לכל ועדה אחרת, זה לא יכול להימשך כך, חד משמעית.
תומר רוזן:
משרד העבודה והרווחה שלח לכאן את ראש מנהלת העובדים הזרים, שזה אדם בדרגת מנכ"ל משרד, הוא שלח לפה את היועץ המשפטי של המשרד, ואני כמעט שלא מופיע בוועדות הכנסת ובדרך כלל שולח את העובדים היותר זוטרים במחלקה שלי, אני הגעתי לכבודך ולכבוד הוועדה.
תומר רוזן:
נרשמתי כששאלו אותי מי אני, וחשבתי שייתנו לי גם לדבר.
תומר רוזן:
נמצא פה סגן מנהל שירות התעסוקה, ממלא מקום מנכ"ל שירות התעסוקה.
תומר רוזן:
אם זה נקרא בעיניכם יחס מזלזל לוועדה - בבקשה.
תומר רוזן:
אני חושב ששרים כמעט אף פעם לא מגיעים לוועדות.
איוב קרא:
עם כל הכבוד לך כיועץ משפטי, אתה עדיין לא הסמכות לתת לנו את המדיניות ולייצג את המשרד.
איוב קרא:
את המשרד מייצגים סמנכ"ל או מנכ"ל שירות התעסוקה, שהרגע הגיע, קודם לא הגיע ורצינו לנעול את הישיבה, ובצדק.
איוב קרא:
אם הוא כבר הגיע, אני אומר לך, אדוני סמנכ"ל שירות התעסוקה ומנכ"ל בפועל עד כמה שאני יודע.
יעקב ניזרי:
לא. ממלא מקום.
איוב קרא:
האנשים פה כמעט עזבו, אילו היית מתעכב עוד דקה, לא היינו פה.
איוב קרא:
רצינו לנעול את הישיבה.
איוב קרא:
רצינו כמה תשובות, לא רצינו לחכות כי השעה 09:30 והשר הבטיח שמישהו בכיר יהיה פה - אני דיברתי איתו באופן אישי, הוא אמר שאם הוא לא יגיע,  הוא ישלח מישהו בכיר.
איוב קרא:
אני שמח שבסופו של דבר לא נגרם נזק לאנשים שהגיעו מרחוק כדי לשמוע תשובות סביב נושאים מרכזיים מאוד.
איוב קרא:
יושבת פה כל הקשת הנוגעת לדבר העובדים הזרים, אנחנו רוצים לדעת איפה עומד המכרז של 4,000 העובדים העונתיים, איפה זה מתגלגל, מה הבשורה שאתם מעבירים לחקלאים היום בנושא הזה.
איוב קרא:
דבר שני, אם היום אין תשובה - היום אתם צריכים לקבל החלטה, או בוועדת המכרזים, למיטב  ידיעתי - מה התשובה החלופית ל4,000- הללו, שהם בעצם בחייהם של החקלאים.
איוב קרא:
לא רק ש4,000- חסרים, אלא 4,800, כי צריך להשלים עוד 800 ל18,000- שהם לא קיימים.
איוב קרא:
זאת אומרת, אנחנו מדברים על קרוב ל5,000- עובדים חסרים, על פי סיכום שהיה בעצם.
איוב קרא:
אז אני מבקש ממך, מר יעקב ניזרי, תן לאנשים תשובה.
איוב קרא:
יושבים פה חקלאים, יושבים ממשרד החקלאות אנשים, מכל המשרדים.
איוב קרא:
תן להם תשובה על מה שקרה פה.
איוב קרא:
מה יקרה ומה התשובות לעתיד, כי אנשים בדילמה קשה מאוד, במצוקה קשה מאוד.
איוב קרא:
אני ישבתי עם החקלאים השבוע בכנס גדול באזור תל מונד והם ממש "שפכו את לבם" בצורה כזו, שהם בעצם קורסים.
איוב קרא:
חלק מהם הולך לסגור את המשק שלו, וזה דבר שלא יקרה במדינת ישראל.
איוב קרא:
התיירות קרסה, דברים רבים קרסו, אבל החקלאות זה בחיינו, אנחנו לא יכולים לחיות בלי חקלאות.
איוב קרא:
אנחנו יכולים לחיות בלי הי-טק, אנחנו לא יכולים לחיות בלי העגבנייה והמלפפון.
איוב קרא:
אני רוצה שתבינו את הסוגיה הזו, הפרי גם לא יחכה על העץ, וצריך לתת תשובות לאנשים.
יעקב ניזרי:
ראשית, אני מתנצל על האיחור, בכביש החוף, בקיסריה, התהפכה משאית גז ובמשך שעה שלמה נותק כביש החוף.
יעקב ניזרי:
לענייננו: אנחנו נערכנו מבעוד מועד לקראת הסיטואציה הזו שמדברים עליה החקלאים לקראת הקטיף.
יעקב ניזרי:
עובדתית, אנחנו נפגשנו עם כל הצמרת שנמצאת פה, במיוחד עם החברות המובילות, קרי, מהדרין וכל החברות הגדולות, ואמרנו: רבותיי, איך אנחנו ניערך על מנת שלא ניכנס למצב שהנה, פתאום נחתה עלינו פצצה, ואיך אנחנו מתמודדים איתה.
יעקב ניזרי:
עובדתית, מבחינת הנתונים - אותן החברות שהיום הן במצוקה, כולל החלקים בפריפריה, בענף הקטיף, התבקשו, פיזית, להופיע בלשכות, הנציגים שלהן, ולהגיד מה הצרכים שלהן לקראת הקטיף.
יעקב ניזרי:
ברמת הפקסים וההתכתבויות, יש לנו סצנוגרמות מפה עד באב-אל-מנדב.
יעקב ניזרי:
יש לנו הרבה התכתבויות שאומרות: אנחנו זקוקים, אנא תתכוננו.
יעקב ניזרי:
בפועל, לאחר שמשרד האוצר החליט לסבסד את מערך העובדים החקלאיים הישראליים בנושא של סבסוד, אמרנו חד משמעית: יש ביכולתנו לדחוף ישראלים לענף הזה, על פי איזו שהיא כמות שהאוצר גיבה אותה מבחינה תקציבית, קרי, כ1,000- עובדים, ל3-, 4, 5 חודשים, גם עם כניסתנו לשנה החדשה.
יעקב ניזרי:
פנינו לאותן החברות הגדולות וגם לחקלאים ואמרנו: עכשיו זו שעת האמת.
יעקב ניזרי:
תופיעו בלשכות ותגידו מה אתם רוצים.
יעקב ניזרי:
אז ברמה דקלרטיבית הם זקוקים ל850-.
יעקב ניזרי:
אמרנו: יפה, אבל אנחנו רוצים גם פירוט.
יעקב ניזרי:
מסתבר שבפועל, בנתוני אמת, כשביקשנו מאותן החברות, כולל אלה שמלווים אותן, בסך הכל ההזמנות שבוצעו ובדרך, משהו בסדר גודל של 180-200, פחות מהכמות שציפינו לה.
יעקב ניזרי:
מבחינתנו, אנחנו יכולים לדחוף בשעה הזאת, בעוד שעה, בעוד שעתיים ובעוד 3-4 שעות, ככל שיידרש.
יעקב ניזרי:
מעבר לדבר הזה, השבוע סיימנו את מערך ההקצאה לעובדים זרים, על פי הפרמטרים שנקבעו בשיתוף פעולה עם משרד החקלאות.
יעקב ניזרי:
ההקצאה מדברת על 18,000 עובדים קבועים לענף החקלאות פלוס 4,000 מנוידים.
יעקב ניזרי:
סך כל הבקשות שהגיעו אלינו הן בסדר גודל של 6,100.
יעקב ניזרי:
99.9% מהחקלאים קיבלו תשובה באמצעות דואר רשום - כל חקלאי קיבל לביתו את ההודעה שלנו.
יעקב ניזרי:
אפשרנו לחקלאים לערער על החלטות שלנו במסגרת של 14 יום.
יעקב ניזרי:
אנחנו ערוכים לקראת הערעורים, במידה שיגיעו.
יעקב ניזרי:
השארנו איזה שהוא משאב של 700 היתרים לטובת המערך הזה בנוסף לכך, ואנחנו נמצאים ממש בקשר מתמיד עם מנהלי האזורים שלנו.
יעקב ניזרי:
יצאה פנייה של מנכ"ל השירות שאומרת חד משמעית: אנחנו רואים את זה כפרויקט לאומי, אנא עזבו את הכל, תתמודדו עם הדבר הזה.