GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה בן-נר:
בעבר הרחוק כשרצו לדעת את הדופק הכלכלי של המשק, שר האוצר דאז היה מתקשר למנכ"ל נשר ושואל: כמה מכרת היום?
משה בן-נר:
ועל פי זה ידענו בדיוק מה המצב לאשורו.
משה בן-נר:
נדמה לי ששר האוצר הנוכחי בדיוק שאל את השאלה הזאת לפני זמן קצר, אבל למען הפורום, אני אסביר.
משה בן-נר:
אני מדבר עכשיו על השוק הישראלי בלבד ולא על האוטונומיה.
משה בן-נר:
אם תרצו לדעת מה קורה בשטחים אני גם את זה יכול להגיד.
משה בן-נר:
לשלושת המפעלים.
משה בן-נר:
דוממנו כי יש לנו צבירה גדולה מאד של מוצר הביניים שנקרא קלינקר, לצורך ביצוע המלט.
משה בן-נר:
היום פעיל כבשן אחד ברמלה.
משה בן-נר:
עכשיו לשפת המספרים והכתובים.
משה בן-נר:
בחודש אוקטובר ירדו המכירות של נשר לשוק המקומי הישראלי ב-37%.
משה בן-נר:
זה מבטא הלכה למעשה את מצבו של ענף הבניה על כל הסקטורים שבו.
משה בן-נר:
אותה טנדנציה קיימת לנו גם בחודש נובמבר האחרון, והיא תמשך ותיעשה, לפי דעתי, יותר קשה.
משה בן-נר:
דובר פה על האוטונומיה, אז נשר מכרה בשנה שעברה לאוטונומיה כמליון וחצי טון מלט.
יורי שטרן:
כמה זה באחוזים מסך ה - - -
משה בן-נר:
כ-25%.
משה בן-נר:
זה הלקוח הגדול ביותר שלנו.
משה בן-נר:
אז או.קיי, כתוצאה מהאירועים האלה כמובן שהמכירות ירדו בסדרי גודל הרבה יותר גדולים, וזה כמובן משפיע על נשר.
משה בן-נר:
אבל אם נחזור לבעיה הבסיסית- - -
פסח גרופר:
יש להם אספקה במקום אחר?
משה בן-נר:
יש להם, אני אסביר.
יורי שטרן:
לא, אנחנו לא בניתוח ענף המלט כעת.
משה בן-נר:
אבל אם נחזור חזרה לנושא ענף הבניה - בעיית ענף הבניה היא אקוטית ביותר, ואמר אותה נכון מאוד שמוליק ארד.
משה בן-נר:
ה-בעיה המרכזית זה הווקטור העיקרי של הפועלים שנקראים פועלים בעבודות "רטובות".
משה בן-נר:
בלעדיהן כל הענף לא קיים.
משה בן-נר:
אם המצב הזה יימשך, לא תהיה ברירה, יקרסו הרבה מאד חברות נוספות ואת זה אנחנו רואים כבר היום בגביית התשלומים והצ'קים החוזרים והדברים האחרים, זה פשוט חבל.
משה בן-נר:
נדמה לי שהפורום הזה לא בא לבקש תקציבים מהמדינה, הוא בא לבקש לעבוד.
משה בן-נר:
אני לא חושב שיש הרבה מאד פורומים שרוצים לעבוד בארץ הזאת.
משה בן-נר:
אנחנו רוצים לעבוד.
משה בן-נר:
תנו לנו את הסיוע, את העזרה, לעבוד.
שמוליק ארד:
מילה אחת לורה.
יורי שטרן:
שמוליק, תרשה לי לנהל את הישיבה.
יורי שטרן:
פרץ בונה הנגב ואח"כ אנחנו עוברים לחקלאות, בבקשה.
משה פרץ:
אדוני השר, אני חבר מפלגה שלך, ואני גאה בזה, אבל אני אגיד לך, אף פעם לא קרה מצב קשה כזה כמו שיש היום.
משה פרץ:
אתן לך דוגמא.
משה פרץ:
אנחנו לקחנו איתנו את מנכ"ל שירות התעסוקה, כי הוא לא האמין לנו, עם המנכ"ל שלנו של ההתאחדות, ועם יעקב שנמצא כאן - סמנכ"ל שירות התעסוקה, והלכנו לשירות התעסוקה באשדוד, והיינו באשקלון והיינו בבאר שבע, ואין עובדים יהודים.
משה פרץ:
אני אתן לך דוגמא, בכל שדרות יש אחד שהוא טפסן והוא לא רואה בעין אחת,  זה היחידי שבכל שדרות, שיש בה נדמה לי- - -
שמוליק ארד:
מוקד אבטלה.
משה פרץ:
10% או 12% אבטלה.
משה פרץ:
רק אחד, והוא דורש ששת אלפים שקל נטו, והוא לא יכול לעלות בסולם, ועל זה הוא דורש.
משה פרץ:
לדוגמא, בחברה שלנו אני בונה 18 פרוייקטים בכל הארץ, מאילת ועד לכרמיאל, ובכל אתר היום יש לנו בין שבעה לעשרה פועלים.
משה פרץ:
האם אתה חושב שבאתר של מאה-מאתיים דירות או שמונים דירות, אפשר לבנות עם שבעה-שמונה פועלים?
משה פרץ:
אנחנו בסוף החודש, לצערי הרב, כואב הלב, עשרים יהודים פיטרתי.
משה פרץ:
כבר עשרה אחוז מהפועלים היהודים- - -
יורי שטרן:
אנחנו אפילו לא צריכים לצאת לנגב.
יורי שטרן:
אנחנו צריכים לצאת פה לקרייה חדשה של משרד החוץ לראות אותה משותקת, ואפילו לעובדי משרד האוצר זה לא רחוק ללכת לטייל שם.
זאב בוים:
אבל זה לא רע שתבואו לנגב קצת.
משה פרץ:
אבל החוכמה היא לפעול דווקא בכפר, בעיירות הפיתוח, שבהן באמת מוקד האבטלה הוא גדול.
משה פרץ:
לכן אני מדגיש לשר האוצר שיידע שבכרמיאל שיש דווקא ערבים ישראלים שיכולים לעבוד ואין לנו קבלן, התחיל לעבוד איתנו עובד עם ששה פועלים ועם פרוייקט של 110 דירות.
משה פרץ:
אני אומר לו  להגדיל את הצוות, והוא אומר- - -
האוצר אברהם  שוחט:
כמה עובדים פלשתינאים היו לך?
משה פרץ:
דרך קבלני משנה או ישירות?
האוצר אברהם  שוחט:
ביחד.
משה פרץ:
דרך קבלני משנה 650 עובדים כי בכל אתר יש 60-70 יהודים, תכפיל ב-18 פרוייקטים, תראה איזה מצב.
משה פרץ:
לדוגמא, "חרסה" סגרה את המפעל שלה בגלל שהיא לא יכולה להמשיך, אבל אני אגיד לך, המצב הקשה ביותר הוא שגם הפסיקו להימכר דירות.
משה פרץ:
ממכירה של 40-45 דירות בחודש, נמכרות היום שמונה עד עשר דירות.
משה פרץ:
לא נשאר מזה לעובדים.
משה פרץ:
מה ההשלכה של זה?
משה פרץ:
הנזקים הולכים ונצברים, ואח"כ הקבלנים, אתה יודע שהם "מתים" ואף אחד לא מרגיש, הם פשוט נגמרים, פושטים רגל בשקט וזה הולך.
משה פרץ:
"סולל בונה" פיטרה 30% מהעובדים היהודים שעובדים איתה, עובדים ישראלים, והיא עשתה את זה בשקט.
יורי שטרן:
בנגב או בכל הארץ?
משה פרץ:
לא, בכל הארץ.
משה פרץ:
היום שלחתי את המהנדס הראשי של החברה שילך ליריד תעסוקה.
משה פרץ:
למה?
משה פרץ:
לפחות להציל משהו.
משה פרץ:
ומה זה להציל?
משה פרץ:
בבנקים מצד אחד הריבית דופקת, מאה מיליון שקל לפחות, לחברה כמו שלנו שזה דופק כל יום, לכל פריט יש לך איזה שמונה עד עשרה מליון שקל ביום, וזה הולך וגדל, ואת הבנקים זה לא מעניין.
משה פרץ:
משרד השיכון לוחץ מה יהיה עם קידוח הכלונסאות, כי זה מה שמעניין אותו.
משה פרץ:
אם לא, הוא קונס אותנו בקנסות.
משה פרץ:
רק לפני חודש קיבלתי קנס ממשרד השיכון.
משה פרץ:
הוא אומר: 'אדוני, האוצר החליט שאם אתה לא גומר את הקידוח בזמן"- - - ואמרתי לו: 'אבל אין לי, אין לי אנשים, איך אני אגמור?"
משה פרץ:
שום דבר.
משה פרץ:
אותו לא מעניין, וקנסו אותנו בכרמיאל.
יורי שטרן:
אני רק רוצה להוסיף משהו, כדי להבהיר.
יורי שטרן:
זה שחברה אחת העסיקה פלשתינאים והחברה האחרת לא העסיקה, או משק אחד היו לו כך וכך פלשתינאים ובמשק שני לא היו, היום זה כבר לא משנה.
יורי שטרן:
כי ברגע שיש לך מחסור, מתחילים למשוך את העובדים מאתר לאתר, מחברה לחברה וממשק למשק.
יורי שטרן:
לכן, יכול להיות שאחד העסיק פלשתינאים ואצלו היום עובדים  תאילנדים שהוא כבר לקח מאחרים, משך אותם, ואחר שכולם היו אצלו, תאילנדים או ישראלים, נשאר ללא עובדים.
יורי שטרן:
זאת אומרת, המחסור - - -
שמוליק ארד:
אנרכיה מוחלטת הולכת בנושא הזה.
יורי שטרן:
זאת אומרת, אלה כלים שלובים ולכן המחסור מיד מתגלגל ונפרש.
יאיר פרץ:
שוק שחור גם נוצר.
שמוליק ארד:
הכל יהיה שחור.
שמוליק ארד:
תוך חודש חודשיים יהיו עוד שלושים אלף עובדים זרים לא חוקיים בארץ, זה הכל.
יורי שטרן:
כן.
יורי שטרן:
אנחנו נעבור עכשיו לחקלאות, אבל לפני כן אני רוצה - - -
שמוליק ארד:
סליחה, רק הערה אחת.
שמוליק ארד:
הוואקום קיים, מיד תשמע את המשטרה.
שמוליק ארד:
מגיעים הנה מאות תורכים לשבוע, אם לא יותר, עם אשרות תייר כדי להשתטח על קבר יוסף, וכשהוא לא מצליח להגיע להשתטח על קבר יוסף, הוא מתפזר לשוק השחור הישראלי.
יורי שטרן:
האם מישהו מחברי הכנסת רוצה משהו להגיב?
יורי שטרן:
חה"כ זאב בוים, בבקשה.
זאב בוים:
אני רואה פה את הגב' ציפי גל-ים, היא ממונה על הכנסות המדינה.
זאב בוים:
אני לא רואה פה הכנסות מדינה.
זאב בוים:
אני רואה פה משבר במשק.
זאב בוים:
אני לא רואה פה הכנסות במדינה.
זאב בוים:
היה פה השר רענן כהן, והוא אמר: לא אתן ולא יכנסו עובדים זרים.
זאב בוים:
כך הוא אמר.
זאב בוים:
ומה הפתרון?
זאב בוים:
הפתרון הוא חינוך מחדש.
זאב בוים:
עכשיו, אני אגיד לך מה, זו מילה קשה, דרך אגב, חינוך מחדש, כי יש לזה קונוטציות לא טובות, אבל אתה יודע שאני התעסקתי פעם בחינוך, לא של מבוגרים אבל של צעירים.
זאב בוים:
אני לא חושב שהילדים של רענן כהן משתתפים בירידים האלה שמקיימים פה.
זאב בוים:
אם ניקח את הקורסים להכשרות שעושים להסבה מקצועית, אני לא בטוח שהיום יש כבר קורסים למקצועות הבניין.
זאב בוים:
אני לא בטוח.
זאב בוים:
בוודאי קורסים לחקלאות, למשל.
זאב בוים:
זאת אומרת, אני לא יודע על איזה חינוך מחדש מדובר.
זאב בוים:
אני מוכרח להגיד, אני ציינתי את זה בפעם הקודמת, כשהתחיל המשבר אני כתבתי מכתב אישי לראש הממשלה וגם קיבלתי תשובה מיוסי קוצ'יק, ואני כן הצעתי לגייס את בני הנוער, לעשות שירות לאומי ולגייס את בני הנוער.
זאב בוים:
אני יודע שגם בעניין הזה יש פעולות כלשהן.
זאב בוים:
זה לא פתרון למשק.
זאב בוים:
אני ראיתי בזה איזושהי הזדמנות חינוכית.
זאב בוים:
אני סיפרתי פה, ואני לא אחזור על זה, שפעם כשהייתי מנהל בית ספר, חייבתי בחופש הגדול תלמידים במעבר מי"א לי"ב ללכת לעבוד.
זאב בוים:
והיה לי בג"ץ על זה, וכו', והבג"ץ עזר לנו- - -
פסח גרופר:
בשנת 2000 זה לא יעבור.
זאב בוים:
נכון.
זאב בוים:
אמרתי גם את זה, שבשנת 2000 זה לא יעבור.
זאב בוים:
אבל העסק הזה נגמר, כי הסיפור הזה שאני מספר לך על בית הספר זה היה בשנות השבעים, והמצב השתנה.
זאב בוים:
אז הולכים לעשות פה חינוך מחדש לעם היהודי?
זאב בוים:
זה לא הכיוון, וזה נכון שהכיוון זה מה שאנחנו רוצים, זה יותר מדע ויותר טכנולוגיה ויותר היי-טק וככה זה הולך, ובמדינות מתפתחות יש עובדים זרים.
זאב בוים:
בכל המדינות המתפתחות.
יוסף בלייר:
המפותחות.
זאב בוים:
המפותחות, נכון.
זאב בוים:
עכשיו חוששים בצדק, בגלל הדוגמאות של המדינות המפותחות שיש בהן בעיה נוראית עם העובדים הזרים.
זאב בוים:
ונכון שאם נלך לדרום ת"א, ואמר את זה השר רענן כהן, אנחנו יודעים שיש שם בעיות מאוד קשות.
זאב בוים:
אז במקום לתת איזשהו מענה לבעיות האלה- - -
יורי שטרן:
סליחה, רק הערה אחת, בדרום ת"א זה לא הרומנים ולא הסינים של הקרייה ולא התאילנדים של החקלאות, אלה אנשים שרובם הגיעו כתיירים.
שמוליק ארד:
אלה המהגרים.
זאב בוים:
אבל נראה לי שעל גב הבעיות האלה, גם קובעים את המדיניות לגבי הענפים האלה.
זאב בוים:
לעובדים זרים מתייחסים בהכללה.
זאב בוים:
רואים בעיות עם עובדים זרים, ובמקום למצוא פתרונות יצירתיים, ולאכוף, יש שם בעיות.
זאב בוים:
אז מה?
זאב בוים:
אז מוצאים את הפתרון הקל שסוגרים?
זאב בוים:
ומתי סוגרים?
זאב בוים:
במצב חירום.
זאב בוים:
בסדר, יש החלטת ממשלה לצמצם.
זאב בוים:
זה בסדר בימים כתיקונם.
זאב בוים:
אבל יש פה מצב חירום אליבא דכולי עלמא, וענפים פה מתמוטטים, ואני לא מבין למה אדוני שר האוצר, ידידנו הטוב, מסכים לכך שהענפים האלה והמשק בכלל יהיו אולי באמת כפי שאמר יו"ר הוועדה, איזה  כלי משחק שמשחקים בו אולי בפוליטיקה צינית לגבי העניין הזה עם הפלשתינאים, וכו'.
זאב בוים:
לעניין השילוב או ההפרדה של מדינת ישראל והישות הפלשתינאית, או שתהיה מדינה פלשתינאית בינינו ובין השכנים שלנו, זוהי סוגיה הנתונה לוויכוח, ויש ויכוח פנימי וויכוח בממשלה.
זאב בוים:
היום אני שומע את מי שהיה ראש השב"כ בעניין הזה.
זאב בוים:
הוא לא בעד הפרדה.
זאב בוים:
יש כאלה שכן, בסדר, אבל זו סוגיה שצריך לתת עליה את הדעת כנשוא לסיפור הזה.
זאב בוים:
בינתיים יש מצב חירום והממשלה לא נותנת מענה למצב חירום.
זאב בוים:
בשביל מה יש ממשלה אם לא לתת מענה למצב חירום, למצב כזה כמו שאנחנו שומעים פה?
פסח גרופר:
נכון.
זאב בוים:
זו התקופה להתחשבן על המקדמות?
יורי שטרן:
ועושים בדיקה מי ניצל, מי לא ניצל.
זאב בוים:
לפחות בזה לא לגעת.
זאב בוים:
ההגיון הפשוט.
זאב בוים:
לפחות בעניין של המקדמות לא לגעת.
יורי שטרן:
פתאום החליטו לעשות בדיקה מי ניצל את המכסה שלו, מי לא ניצל.
זאב בוים:
כן.
זאב בוים:
עכשיו מחשבנים?
זאב בוים:
זה הזמן?
יורי שטרן:
עכשיו עצרו את כל האישורים לוועדי עובדים עד שהבדיקה תסתיים.
זאב בוים:
טוב, אני סיימתי את דבריי.
יורי שטרן:
לפני שאנחנו חוזרים לחקלאות, אני רוצה להגיד לך, אני הרי באתי ממדינה שידעה להשוויץ, ובכל דבר היה משהו לדוגמא - אז אנחנו יודעים שהחקלאות הסובייטית היתה כולה על הפנים.
יורי שטרן:
היה קולחוז אחד על שם לנין ליד מוסקבה, שאת כל המשלחות הזרות היו מביאים לשם, ותמיד בעיתונות כשהיו כותבים שהחקלאות הסובייטית היא הכי טובה, היו נותנים את הדוגמא של הקולחוז על שם לנין.
יורי שטרן:
למה אני מביא את הדוגמא הזאת?
יורי שטרן:
אני שומע כל פעם משירות התעסוקה שיש עובדים ישראלים לחקלאות.
יורי שטרן:
יש לנו קבוצה אחת בנתניה ואחת מאשקלון, וכל פעם אותן שתי דוגמאות.
יורי שטרן:
אז אני מבין שאלה שני קולחוזים על שם לנין שבעצם אמורים להדגים, עשרים איש פה ושלושים איש פה.
יורי שטרן:
אנחנו הלכנו לפרדסים של המהדרין וראינו את העובדים הישראלים שמגוייסים - עובדות, יותר נכון - מאשקלון.
יורי שטרן:
ואתה יודע מה?
יורי שטרן:
אני ככלכלן זעמתי.
יורי שטרן:
היו שם נשים - וכל הכבוד להן, שהן מתוך המצוקה שלהן מוכנות לכל עבודה בשביל לזכות בשלושה חודשי עבודה לקבלת דמי אבטלה - מיהן הנשים האלה?
יורי שטרן:
אחת מהנדסת מחשבים, אחת כימאית, אחת למדה פה קורס מחשבים, ומדינת ישראל לא יודעת לנצל אותן ולתת להן תעסוקה טובה יותר מאשר לשלוח לפרדס.
יורי שטרן:
הם מביאים חצי נורמה שמקובלת באותו ענף- - -
האוצר אברהם  שוחט:
סלח לי יורי, מה זה "מדינת ישראל"?
האוצר אברהם  שוחט:
אלה שבענף הזה אומרים שרוצים להביא עשרת אלפים הודים, כי הם אומרים שאין אנשי מחשבים.
האוצר אברהם  שוחט:
אתה אומר "יש אנשי מחשבים".
האוצר אברהם  שוחט:
מה מדינת ישראל בעסק?
האוצר אברהם  שוחט:
הענף הזה בא ורצה עשרת אלפים הודים שתתן להם להכניס.
יורי שטרן:
קודם כל, אלה לא אותם עובדים.
האוצר אברהם  שוחט:
אה, אלה לא אותם עובדים- - -
יורי שטרן:
העובדים שהם מדברים עליהם, זה ברמה אחרת, אבל זה ויכוח אחר.
יורי שטרן:
אני רק רוצה להגיד לך שאם אנחנו חושבים שהפתרון לחקלאות הישראלית זה לקחת אנשים שיש להם מקצועות אחרים ובמקום לעבוד קשה בשביל למצוא להם תעסוקה במקצוע שלהם או משהו דומה, להעסיק אותם בחקלאות, זה לא פתרון.
אברהם יחזקאל:
אני יו"ר מגדלי הפרחים.
אברהם יחזקאל:
יש לי הרגשה שאנחנו נמצאים בגשש החיוור.
אברהם יחזקאל:
אותן שאלות, אותן תשובות, ובשפתו של יורי שעושה את כל המאמצים - וגם שאר חברי הכנסת שיושבים פה -  לתת לנו פתרונות, לצערי הרב אלה ססמאות בלבד.
אברהם יחזקאל:
אני שמעתי את רענן ושמעתי את האחרים ואני אגיד לך, אדוני השר, זה מאד פשוט.
אברהם יחזקאל:
תראה, אנחנו פעלנו רבות לקליטת עובדים ישראלים בענף הפרחים, וביקשנו להכשיר מנהלי עבודה.
אברהם יחזקאל:
מי נכשל, אנחנו או הממשלה?
אברהם יחזקאל:
בתכנית של האגף להכשרה מקצועית של 450 שעוות לימוד, הם נכשלו.
אברהם יחזקאל:
למה?
אברהם יחזקאל:
כי היה ויכוח האם שילמו למרצה 280 שקל או 154 שקל.
אברהם יחזקאל:
אדוני השר, אני נותן לך פה דברים מאד חדים, מאוד ברורים, העניין של הישראלים זה סיסמה בלבד.
אברהם יחזקאל:
חייבים לרדת ממנה.
אברהם יחזקאל:
אני אגע בעובדי השטחים, ומה הם מספרים לנו ומה הם אמרו לנו.
אברהם יחזקאל:
הם ינועו בסגר, ובתנאי שאתם כמעבידים תעשו זאת דרך מדור התשלומים בשירות התעסוקה והם יקבלו תעודה מיוחדת והמעסיק יחתום על ערבות על כל עובד שטחים שמגיע.
אברהם יחזקאל:
בכל סגר שהגיע, לצערי הרב השלטונות לא עמדו בהתחייבות.
אברהם יחזקאל:
אם זה משרד הבטחון, אם זו ממשלת ישראל, הגופים המחליטים לא עמדו בהתחייבויות.
שמוליק ארד:
רבותיי, שיהיה ברור, עשרת אלפים פלשתינאים נכנסים ברשיון.
שמוליק ארד:
אין סגר במדינת ישראל.
יורי שטרן:
שמוליק, חוזרים על זה כבר.
פסח גרופר:
שמוליק, יש יותר.
אברהם יחזקאל:
למה הפכו אותנו?
אברהם יחזקאל:
לעבריינים.
אברהם יחזקאל:
זאת אומרת, במקום להיות חקלאים הפכנו להיות עבריינים.
אברהם יחזקאל:
בוקר בוקר אנחנו מבצעים עבירה לאחר עבירה.
אברהם יחזקאל:
זה מה שאנחנו עושים כל בוקר.
אברהם יחזקאל:
אדוני השר, הדבר הזה לא יכול להמשיך ולהתקיים, אלא אם כן, הממשלה באמת החליטה, ואתה כשר האוצר, באמת לחסל את החקלאות.
אברהם יחזקאל:
אם זאת הכוונה, אז באים, מדברים בעברית: החלטנו לחסל את הענפים האלה ונגמר הסיפור.
אברהם יחזקאל:
גם ככה, אדוני השר, ענף החקלאות לא נהנה מחופש של עיסוק בהרבה תחומים, ואם הוא לא נהנה מכזה דבר, זאת אחריות הממשלה גם לתת את התשובות.
אברהם יחזקאל:
אדוני השר, כשיושבת לימינך הגב' ציפי גל-ים, אני נזכר בראשון לחודש שאנחנו אמורים להתחיל לשלם את כל מסי הגולגולת ואחרים, ואני שואל את עצמי ואני רוצה לשאול אותך, האם נראה לך שזה הגיוני?
אברהם יחזקאל:
שים לב עם כמה דברים אנחנו מתמודדים בעת ובעונה אחת.
אברהם יחזקאל:
מצב כלכלי קשה כי מצב היורו קשה, פועלים אין ואנחנו מתמודדים בקושי, מבריחים פועלים, מבצעים עבירות - לאן אתם רוצים לגרור אותנו?
אברהם יחזקאל:
לאילו כוונות יש לכם להגיע איתנו?
אברהם יחזקאל:
אדוני השר, אני תובע מיידית עובדים זרים,  ואתה חייב לפעול בקטע הזה.
יוסף בלייר:
אני חושב שלא צריך להסביר לבייגה את מצב החקלאות, הוא בקיא במצב יותר מרוב היושבים פה.
יורי שטרן:
תוסיף רק מה שלא נאמר, כי חבל פשוט לחזור על אותם הדברים.
יוסף בלייר:
בייגה, תשמע, יש לנו מספיק צרות גם בלי שאתם מוסיפים.
יוסף בלייר:
הנושא הזה של עובדים זאת החלטה שאין לה שום קשר לשום דבר חוץ מרצון או גחמה ללחוץ אותנו או לשמור מקום לפלשתינאים, אז תגידו את האמת מה אתם רוצים.
יוסף בלייר:
זה בלתי נסבל שהמשקים במצב הזה, שבכל המשקים יהיה מחסור בימי עבודה.
יוסף בלייר:
לא יכול להיות דבר כזה.
יוסף בלייר:
ממשלה מתעללת באזרחיה?
יוסף בלייר:
זה ממש ככה.
יוסף בלייר:
אי אפשר להסביר את זה בציבור.
יוסף בלייר:
אם תבוא לישובים אתה תראה מה תשמע.
יוסף בלייר:
זה לא יכול להיות.
יוסף בלייר:
אתה מצד אחד מנסה לעזור.
יוסף בלייר:
מצד שני אתה תוקע את כולנו בלי עובדים.
יוסף בלייר:
לפני שמונה חודשים אמרת לי: "עזוב אותך מעובדים זרים, למה אתם לא עובדים עם פלשתינאים?"
יוסף בלייר:
. בסדר, לי יש פלשתינאים חוקיים.
יוסף בלייר:
הם יכולים להגיע לעבודה, מהרצועה?
יוסף בלייר:
מה אני אומר?
יורי שטרן:
שמוליק, בבקשה.
שמוליק מור:
אדוני השר, בזמנו נקבעו קריטריונים על ידי שירות התעסוקה, הקריטריונים פה לפנינו.
שמוליק מור:
הקריטריונים האלה בעצם אומרים להקצות מכסות אישיות למגדלים, למגדלי הפרחים, למגדלים בכלל, גם מגדלי הירקות.
שמוליק מור:
משום מה כבר שנתיים מושכים אותנו באף בהלוך ושוב, בדחייה בירוקרטית.
שמוליק מור:
הממשלה מגלה אטימות, אדוני שר האוצר.
שמוליק מור:
אנחנו היום במצב של שוקת שבורה.
שמוליק מור:
השקעות של מיליונים הולכות לרדת לטמיון.
שמוליק מור:
עמל של כל המגדלים, עמל של שנים.
שמוליק מור:
כל המגדלים האלה יכנסו או יצטרפו למעגל המובטלים במדינה.
שמוליק מור:
אותם עובדים זרים, מה שמעניין, אני לא מדבר על יותר עובדים, אני מדבר על ה-18 אלף, אני מדבר על להקצות אותם נכון, אדוני השר, ה-18 אלף האלה נמצאים אצל חברות כח אדם שמספסרים בהם, אדוני.
שמוליק מור:
וכולם פה יודעים את זה.
שמוליק מור:
אנחנו מבקשים הקצאה נכונה, אדוני.
שמוליק מור:
אנחנו נגיע עד לבג"צ.
שמוליק מור:
אנחנו נעתור לבג"צ כדי לקבל את הזכות שלנו בנושא הזה.
שמוליק מור:
יש קריטריונים ואנחנו מבקשים לקיים אותם.
שמוליק ארד:
יו"ר הוועדה, יש פה מנכ"לית אחת- - -
יורי שטרן:
בבקשה, ורה, ואז חברי הכנסת ושר האוצר.
האוצר אברהם  שוחט:
אני מציע גם שתתן כמה מלים לדרגים המקצועיים, יש כאן דברים שאני לא יכול שלא לשמוע עליהם.
יורי שטרן:
אבל אני רוצה שישאר לך גם זמן להגיב.
האוצר אברהם  שוחט:
ישאר לי זמן, תקח את זה בחשבון שגם הדרגים המקצועיים ידברו.
יורי שטרן:
ורה, בבקשה.
ורה קורן:
אחד המפעלים שלנו מייצר בלוקים.
ורה קורן:
המפעל נמצא באשדוד.
ורה קורן:
אני ספקית גדולה של פרץ בונה הנגב.
ורה קורן:
בגלל שלהם אין פועלים, אנחנו לא מספקים בלוקים ל"פמורו" ולאחרים.
ורה קורן:
המפעל הגיע לזה שיש לנו אספקה לחצי שנה.
ורה קורן:
החל מה-15 בדצמבר אני מוסיפה עוד ארבעים איש, כולם יהודים, רובם – תשעים ומשהו אחוז - מהעליה הרוסית, שמחאו לי כפיים כשפתחתי את המפעל ב-1991, והעסקתי אותם, ואני כרגע מפטרת אותם.
ורה קורן:
אני לא צריכה פועלים, לי יש פועלים, לי יש עובדים.
ורה קורן:
אני פשוט חייבת לספק למישהו את הסחורה, שמישהו יבנה עם הבלוקים האלה.
משה פרץ:
לא בונים.
ורה קורן:
לא בונים, פשוט לא שמים בלוק על בלוק.
משה פרץ:
אין לי בנאים.
ורה קורן:
אתה לא בונה ואני לא מספקת.
יורי שטרן:
אפרים, בבקשה.
אפרים כהן:
אני מבקש להעיר רק מספר הערות כדי לדייק.
אפרים כהן:
אין אישור לחברות כח אדם, אלא אישור למעסיק.
אפרים כהן:
במושג של מתן היתרים לעובדים זרים,  לא קיימות חברות כח אדם, אלא זה אך ורק למעסיקים.
אפרים כהן:
הדבר השני, בנושא מקדמה- - -
יעקב ניזרי:
סליחה, סליחה, זאת אומרת, העובדים הזרים מועסקים ישירות דרך החקלאים?
אפרים כהן:
ישירות דרך החקלאים.
אפרים כהן:
אם חקלאי לוקח חברת כח אדם זו בעיה שלו.
קריאה:
זה לא מדוייק- - -
איוב קרא:
כמו ארגון הקבלנים?
יורי שטרן:
סליחה, סליחה- - -
איוב קרא:
לא, זה חשוב לי לדעת.
יורי שטרן:
סליחה, זה נושא מאוד חשוב, אבל לא שייך לתחומו של שר האוצר.
קריאה:
זה חשוב מאוד.
יורי שטרן:
אבל לא לשר האוצר.
קריאה:
יורי, באמת, תקחו את הדיון עכשיו למקום אחר.
יורי שטרן:
סליחה- - -
אפרים כהן:
אני מבקש מכם, אל תגידו לי מה לומר, אם יש לי זכות דיבור אני אומר מה שאני חושב.
יורי שטרן:
סליחה, אפרים כהן מדבר כעת, ורק הוא.
אפרים כהן:
לנושא של מקדמות, ההיתר שישנו היום על ידי שירות התעסוקה הוא של 17,300 בחקלאות.
אפרים כהן:
כיום, בבדיקה יסודית עם משרד הפנים, יש 19,900 עובדים בחקלאות.
אפרים כהן:
זאת אומרת כ-2,600 מעל ההיתר.
אפרים כהן:
אז אני מצפה מכל החקלאים - תעשו את הויסות המתאים לפי הצרכים, לפי מה שדחוף היום, ולא בעוד אלפיים שנות.
אפרים כהן:
לכן, לא נאסר.
אפרים כהן:
כדי להמחיש לכם, בחודשים האחרונים נכנסו 2,500 בעלי היתר לחקלאות וכ-7,500 בעלי היתר לבניה.
אפרים כהן:
זאת אומרת- - -
יוסף בלייר:
כמה יצאו בחודשים האלו?
אפרים כהן:
אני אגיד אחר-כך.
אפרים כהן:
עוד נתון חשוב: החלטת הממשלה לשנת 2001 היא לחמישים אלף עובדים זרים.
שמוליק ארד:
שתבינו מה המשמעות--
אפרים כהן:
אני אגיד לך מה המשמעות.
אפרים כהן:
המשמעות היא שהיום אני לא מכניס ל"לא סיעודיים".
פסח גרופר:
לבניה וחקלאות.
אפרים כהן:
ל"לא סיעודיים".
שמוליק ארד:
לכל המשק, גם תעשיה.
אפרים כהן:
אפשר לחשוב כמה יש בתעשיה, מר ארד.
שמוליק ארד:
שמונת-אלפים.
אפרים כהן:
ל"לא סיעודיים" כיום זה 59 אלף, בגלל שהיה גידול לאירוח, תעשיה ובתי מלון.
אפרים כהן:
זה הגידול.
אפרים כהן:
לכן, מה הבהלה הזו של שנת 2001?
יורי שטרן:
אתה אומר שבגלל שאין תיירות אז אנחנו נקצץ אצלם.
אפרים כהן:
כן, יש גם תיירות, כשאני יודע שבבתי מלון מפטרים ישראלים אבל העובדים הזרים נמצאים שם.
אפרים כהן:
גם בבניה, כשמדברים על "סולל בונה" שהוא מפטר ישראלים, יש שלושת-אלפים עובדים זרים שם.
אפרים כהן:
למה?
אפרים כהן:
כי העלות של השכר היא 2,900 במקרה הטוב ביותר.
יורי שטרן:
לא, לא, לא, אבל הם לא אותם המקצועות.
אפרים כהן:
אדוני, אני מציין עובדות.
אפרים כהן:
אני מציין עובדות, רבותיי.
פסח גרופר:
אז כמה היה לחקלאות, אתה יכול להגיד?
אפרים כהן:
היום?
פסח גרופר:
לא היום, ב-2001.
אפרים כהן:
אני לא יודע, זה בהתאם למדיניות של הממשלה.
שמוליק ארד:
זה אומר שמקצצים אותנו ב-20% חוץ מהבעיה שלנו היום.
יורי שטרן:
לפי החלוקה הענפית, איך החמישים אלף האלה יראו?
אפרים כהן:
אני לא יודע, אני יכול להגיד לך איך היום, אבל מה שיהיה בשנת 2001 - ישבו הגורמים המוסמכים ויבדקו לפי צרכי המשק ויחלקו את העובדים.
יורי שטרן:
כשחסרים לך מאה אלף עובדים, מה שלא תעשה, תשלם יותר, אז המחסור יתגלגל למי שמשלם יותר, אבל הוא מצטבר היכן שהוא.
אפרים כהן:
אדוני היו"ר, אני כפקיד מקצועי מופקד על העובדים החוקיים.
אפרים כהן:
העובדים הלא חוקיים זו עבירה.
אפרים כהן:
אני מדבר על ארבעים אלף פלשתינאים שהיו חוקיים, ולא 120 אלף, כי השמונים אלף לא היו חוקיים.
יורי שטרן:
היום כולם לא חוקיים.
יורי שטרן:
אלי פז, סמנכ"ל משרד העבודה, בבקשה.
אלי פז:
אני רוצה להתייחס רק לקטע הפלשתינאי, כי נאמרו פה נתונים שחשוב להבהיר אותם.
יורי שטרן:
מה זאת אומרת לא היו?
יורי שטרן:
הם היו בישובים.
אלי פז:
יפה, אנחנו מדברים עכשיו על מה שקורה, כי לגבי המערכת בהתיישבויות, שם המספרים הם מעבר למה שאני עומד לומר עכשיו.
יורי שטרן:
מבחינה משקית וענפית, אין הבדל, ואם בגוש קטיף או בבקעת הירדן חסרים היום עובדים, ולמרות שזה לא תחום השיפוט של מדינת ישראל, עדיין זה אותו מחסור, זו אותה חקלאות ישראלית, וזה אותו מחסור מתגלגל.
אלי פז:
לגבי מספר העובדים הפלשתינאים – בהערכה, כולל ממזרח ירושלים, אנחנו מדברים על סדר גודל שהוא קרוב ל-30,000 בתוך הקו הירוק.
אלי פז:
אם אתה מתייחס ל-30 או ל-100, אז הפערים הם לא מעבר, כפי שכבוד היו"ר ציין קודם, אלא הם כבר קטנים יותר.
אלי פז:
אני רוצה רגע לגעת בנקודה- - -
יורי שטרן:
איך הגעת ל-30?
אלי פז:
ממזרח ירושלים יש עשרות אלפי פלשתינאים שיש להם "רגל פה ורגל שם", הרי לכאורה זה כמו הסיפורים שהזכרת מקודם מרוסיה לגבי כמה יש.
אלי פז:
באזור מזרח ירושלים יש עשרות אלפים שיש להם רגל אחת בבית חנינא, רגל שניה בחברון ורגל שלישית עם אזרחות ישראלית.
אלי פז:
חלק מהמזרח ירושלמים מועסקים בישראל עם תעודות כחולות.
אלי פז:
אין מספרים בתוך המערכות האלה, פעם סופרים אותם כך, פעם אחרת, יש גם גורמים שסופרים את מספר האוכלוסין בירושלים ומתעלמים מהכפל המדהים הזה.
יורי שטרן:
לא צריכים רשיון, לא צריכים עובדים- - -
אלי פז:
לא זקוקים.
אלי פז:
ולמה?
אלי פז:
מפני שמצאו את הדרך, את הנתיבים, להעסיק אחרים.
אלי פז:
או שב"חים פלשתינאים - ואני מדבר על עובדות - היחידה שאפרים מופקד עליה- - -
פסח גרופר:
מה אתה מדבר?
אלי פז:
אמרתי- - -
פסח גרופר:
אני אמרתי לך - - -
יורי שטרן:
דקה, דקה אחת, פסח - - -
אלי פז:
לא, הם קיבלו אפשרות להעסיק ברשיון והם- - -
פסח גרופר:
הם לא רוצים את הרשיונות שלך.
פסח גרופר:
מדינת ישראל רוצה לחיות בהפקר.
אלי פז:
אני מציע, שההערה הזו שהיא חשובה מאד, שתקלט עם אותיות אדומות- - -
פסח גרופר:
כן, כן, כן, תקלט שגרופר אומר שהכל יהיה הפקרות.
יורי שטרן:
סליחה, סליחה, אתה לא כעת בזכות הדיבור.
פסח גרופר:
אני לא רוצה להוציא מילים יותר חריפות.
יורי שטרן:
סליחה, כן, אלי פז - - -
פסח גרופר:
מספר סיפורים.
פסח גרופר:
300, 400, ילדים, ילדות, על מה אתה מדבר בכלל?
פסח גרופר:
מסיק הזיתים היה צריך 50,000 עובדים.
יורי שטרן:
אני לא יכול להתחרות עם הקול שלו.
יורי שטרן:
סליחה, פסי.
פסח גרופר:
50,000 עובדים .
פסח גרופר:
יחכו לך.
פסח גרופר:
זה הסם שלך.
יורי שטרן:
פסי גרופר - נציגי המשטרה יושבים פה, הם יכולים להוציא אותך מהאולם.
יורי שטרן:
סליחה, אתה אומר ככה: אנחנו עושים ניסויים על החקלאים, חודש לא נותנים להם עובדים.
אלי פז:
לא, סליחה.
יורי שטרן:
כעבור חודש נותנים רשיון והם כבר יסתדרו.
אלי פז:
לא, לא אמרתי את זה.
יורי שטרן:
זה בערך מה שאמרת.
יורי שטרן:
סליחה, סליחה, תנו לדבר לסמנכ"ל משרד העבודה, נו באמת.
אלי פז:
ראש הממשלה החליט בתחילת השבוע על תוספת של עוד 300 עובדים פלשתינים לקטיף אפרסמון.
אלי פז:
אני מאד מקווה שאותו מהלך- - -
אברהם יחזקאל:
בשביל מה שיחליט, בין כה - - -
יורי שטרן:
אברהם, אמרת את שלך, חכה עכשיו.
יוסף בלייר:
יורי, תשמע מה שקורה פה, מדברים על עשרות אלפים.
יוסף בלייר:
הוא מדבר על 300 - - -
יורי שטרן:
עזוב, לכולנו יש אותן אוזניים וכולנו גם מבינים ושומעים, אבל תן לו להתבטא.
אלי פז:
לא, לא, לא - לא כולנו מבינים, כי כבר נקבע שלפחות אחד שיושב פה לא קולט.
אלי פז:
אז למה כולנו מבינים?
אלי פז:
לגבי הנושא של פרוייקט תעסוקה רציפה - - -
יורי שטרן:
מה זה תעסוקה רציפה?
אלי פז:
הנושא של המועסקים בתקופת סגר.
יורי שטרן:
חסיני סגר, מה שנקרא.
אלי פז:
מערכת הבטחון נמצאת עכשיו בדיונים מאד רציניים לקראת אישור חמשה-עשר אלף עובדים, כשמתוך רגישות לנושא של החקלאות, חלק מהם, חלק נכבד יותר ממה שתוכנן בעבר, מיועדים לחקלאות.
אלי פז:
החלק האחר מיועד לענף הבניה.
אלי פז:
לשני הענפים האלו, ורק לשני אלו, מייעדים את הקבוצה הזו.
אלי פז:
בימים האלו, בשעות האלו עכשיו, מערכת הבטחון דנה באפשרות להפשיר את אותם חמשה-עשר אלף עובדים.
יורי שטרן:
ואתה אומר שאם יהיה חלילה עוד פיגוע, הם עדיין ימשיכו לבוא.
יורי שטרן:
כן?
ציפי גל-ים:
ואם לא יהיה?
ציפי גל-ים:
אז יהיו גם עובדים זרים בשנתיים שלוש הבאות, וגם סגר.
אלי פז:
אם יורשה לי, ופה אני יודע שלא רק המקהלה מימין תתחיל לצעוק אלא גם משמאל, אנחנו צריכים להסתכל על תהליכים- - -
פסח גרופר:
איזו מקהלה?
פסח גרופר:
זו שפת דיבור?
יורי שטרן:
סליחה.
פסח גרופר:
בתנאי שלא ידבר בשפה כזו.
פסח גרופר:
"מקהלה"- - -
פסח גרופר:
אנחנו מקהלה?
יורי שטרן:
אי אפשר ככה- - -
אלי פז:
ב-1993, עובדים פלשתינאים ועובדים זרים היו לא יותר מ-130 אלף.
אלי פז:
היקף האבטלה היה כ-130-140 אלף מובטלים ישראלים.