GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף אונגר:
יש תוכנית והיא עומדת על השולחן כבר חודש ימים.
יוסף אונגר:
באמת לא מוצא חן בעיניי ואני לא חושב שכך צריך לנהוג כלפי פקידי ציבור ועובדי מדינה.
יוסף אונגר:
יעקב ניזרי: במועד שנקבע על העניין הזה של החלוקה
יוסף אונגר:
היו"ר יורי שטרן: אני מציע גישה לגמרי שונה.
יוסף אונגר:
זה נראה
יוסף אונגר:
לכן אני חושב, כבוד המנהל הכללי, אם הייתי אני ממשלת ישראל, היו צריכים להקים קבינט חירום, צוות חירום לפתרון בעיות כלכליות ספציפית לחקלאות, והקבינט הזה היה צריך לעבוד יום ולילה, וגם כשיש עיצומים להוציא צווי ריתוק או פשוט לדבר עם ועד העובדים כי הרי בכל השביתות האלה היו ועדות חריגים כמו במשרד הפנים וכדומה, אפשר היה למצוא פתרון.
יוסף אונגר:
יום ולילה עובדים בשביל לספק את הצרכים של החקלאות ולא לתת לאבד פרנסה והכנסה למדינה.
יוסף אונגר:
אני לא מבין את הקצב, את ההתייחסות.
יוסף אונגר:
זה בסך הכל דם וכסף של כולנו.
יוסף אונגר:
בסוף כולנו משלמים, גם בשוק וגם בחוסר כסף באוצר.
יוסף אונגר:
אפרים כהן:
יוסף אונגר:
ענף החקלאות הוא לא ענף הבנייה, שאפשר
יוסף אונגר:
יוסטה בליור: כל העבודה מבוססת על נתונים של שירות
יוסף אונגר:
יוסי ישי: אני רוצה לומר פה משפט שחשוב שהוא
יורי שטרן:
יוסי ישי: לא הייתי מחלק את 2,500 העובדים האלה,
יורי שטרן:
תיקון אחד למה שאני מציע.
יורי שטרן:
זה נותן פתרון טוב, והטוב ביותר שיכול להיות לפעולות העונתיות בחירום.
יורי שטרן:
הייתי צריך לצבוע קובייה מתוך ה2,500- ונותן את זה לענפים שזה לא עונתי.
יורי שטרן:
הפרחים זה לא עונתי, זה כל השנה.
קריאה:
התעסוקה.
קריאה:
כל השטחים הפתוחים של הירקות הלכו לאיבוד.
קריאה:
משום שאת הירקות בשוק הפתוח היו צריכים לקטוף בעונה מסוימת.
קריאה:
המסיק הלך לאיבוד, ההדרים הולכים לאיבוד, והמטעים ילכו לאיבוד.
קריאה:
אני יודע שזה בעייתי.
קריאה:
לא נמצאה הטכניקה המתאימה שיהיה קבלן כזה שיכול לשלוט על 2,500 עובדים ולהבטיח שהם ייועדו למטרה שלשמה הם נועדו.
קריאה:
זאת הבעיה הטכנית, אין לי פתרון לבעיה הטכנית.
קריאה:
אבל אילו היה לי פתרון לבעיה הטכנית, זה הפתרון, ושום דבר אחר לא.
קריאה:
חושב שאם הוא טוב, אז לדעתי גם הארגונים יסכימו.
קריאה:
אם זה הפתרון ואתם יכולים לקבוע את לוח הזמנים…
יוסי שריד:
היו"ר יורי שטרן: מחר אתה מוציא מכרז לחברת כוח אדם
יוסי שריד:
אפרים כהן: על פי חוק לא.
יוסי שריד:
על פי חוק הוא לא יכול
יוסי שריד:
יוסי ישי: אני אומר לך מה הבעיה.
יוסי שריד:
אין לי ספק שזה
יוסי שריד:
מוגבל בכמות.
יוסי שריד:
מוצר במחסור במחיר פיקס תמיד השוק יוצר שוק שחור, ולא יעזור שום דבר שיהיה הקבלן הטוב ביותר, כאשר יסתובב מישהו ברמקול ויגיד להם: אני מוכן לשלם 5,000 שקל לעובד, הפועלים יברחו.
יוסי שריד:
זאת הבעיה, אבל זה הפתרון היחידי.
יוסי שריד:
לגבי אמות מידה, שהן בעצם לא מאפשרות, אפשר עוד לשנות את זה שכל ענף יהיה לו נקודת מוצא?
יוסי שריד:
ההדרים רוצה את תיקון אמות המידה כמו שאני ביקשתי.
יוסי שריד:
הרי העוגה היא עוגה קטנה.
יוסי שריד:
אם אני אבוא ואתן את אמות המידה ההגיוניות לטובתו, אני אפגע בענף הפירות.
יוסי שריד:
אני אומר: בואו ננסה להציל את מה שניתן להציל, חבל על הזמן.
יוסי שריד:
ששירות התעסוקה ייצא עם האישורים כמה שיותר מהר, כך נרגיע חלק מהאוכלוסייה.
יוסי שריד:
הם צבעו קובייה מסוימת לטיפול בבעיות שלא נכנסות לאמות המידה, זה כבר בשלב הבא וגם אותו לא לדחות.
יוסי שריד:
אבל לעכב את העניין ולהתחיל עוד פעם דיונים, חבל על הזמן.
יוסי שריד:
את הרזרבה הזאת.
יוסי שריד:
היו"ר יורי שטרן: את הרזרבה הזאת, אתם יכולים ממחר
יוסי שריד:
קריאה: לא, הנייר הזה צבוע.
יוסי שריד:
2000 צבוע בדיוק איך
יוסי שריד:
יוסי ישי: אני מדבר על הרזרבה.
יוסי שריד:
אם היו הולכים לפי
יוסי שריד:
אני מציע את הפתרון – החברים פה אמרו, ואני סומך על כל מילה שהם אמרו, היום או מחר יוצאים אישורים ל700- עובדים.
יורי שטרן:
יוסי ישי: הם ביקשו כבר.
יורי שטרן:
700 עובדים שישחרר אותם
יורי שטרן:
מה שאני מציע לוועדה זה לעשות את מה שאני אמרתי, לבצע מייד את 700 העובדים, שהצוות יישב היום-מחר, יקבע אמות מידה שמשפרות את אמות המידה הקיימות איך מקצים את היתרה.
יורי שטרן:
התעסוקה?
יוסי שריד:
ושירות התעסוקה יתקנו את אמות
יוסי שריד:
היו"ר יורי שטרן: יש הרבה בעיות כבדות משקל שחלק אולי
יוסי שריד:
המסורות שיש לי בנמל התעופה בן גוריון.
יוסי שריד:
אני חושב שנעשה פה עוול לא מוצדק.
יוסי שריד:
אולי לא נוח לחלק מהאנשים, אבל גם עובד מדינה יכול לצאת לחופשה.
יוסי שריד:
הטענות שעלו פה - אני לא מפריך את כולן באופן אוטומטי כדי לא חס וחלילה לפגוע פה באנשים, אני מחר בבוקר אהיה בנמל התעופה בן גוריון בשעה 09:00 בבוקר, וכל מי שיש לו בעיה וחושב שיש בעיה לגבי האשרה שלא מומשה, אני אישית אטפל בה.
יוסי שריד:
אבל אני לא בטוח שזה המצב.
יוסי שריד:
בהקצאה שדיבר פה ידידי מר אפרים כהן מדובר שיש פה לא 17,300 עובדים, יש פה למעלה מ22,000- עובדים.
יוסי שריד:
אז יש פה בפועל הרבה יותר עובדים.
יוסי שריד:
כבוד היושב ראש, יש פה סחר בעובדים, וכדאי שכולם ישמעו את זה, והם לא נמצאים במקומות הנכונים.
קריאה:
משום שאין מכסות אישיות.
קריאה:
אילו כל חקלאי היה אחראי למכסות האישיות שלו, לא הייתה בעיה.
קריאה:
בפועל בחקלאות עסקו לא 6,000 פלשתינאים אלא 20,000, ולכן המחסור מוליד את הסחר.
קריאה:
תאשר 100,000 עובדים זרים, הם יקבלו 100,000 ויזות.
קריאה:
מה השאלה?
קריאה:
מה שקורה שכולנו במדינה, אני רואה את זה בפוליטיקה, כולם מציעים לאחרים מה לעשות במגרש שלהם ואף אחד לא מקבל החלטה.
קריאה:
ישנה בעיה, ישנה מצוקה, כולם יודעים שישנה בעיה.
קריאה:
בדיון הקודם שישב פה מר פסח גרופר, דיברו איך מקבלים תוספת ל13,000- עובדים, ואז פה אנחנו הצענו, אני הצעתי שקודם כל נשאיר את ההקצאה ולא נקצץ מ17,000- עובדים ל13,000- עובדים, והוסיפו את 2,000 העובדים.
קריאה:
זאת אומרת, אני הייתי בין אלה שאמר שיוסיפו להם למה שרוצים להוריד להם, והייתה איזו שהיא תוספת.
קריאה:
אילו היינו הולכים לפי ההקצאה הראשונה, היו צריכים לדבר היום על 13,000 עובדים ועוד 2,000 עובדים, אולי 15,000 עובדים.
קריאה:
פה אנחנו מדברים כבר על 22,000 עובדים.
קריאה:
לכן אני אומר שצריך לעשות בעניין הזה דיונים שהם לא פה.
קריאה:
פה כולם רוצים, ומי שלמעלה שיחליט כמה נותנים.
קריאה:
אנחנו מחויבים, כי אם מחר בבוקר יבואו למר יעקב ניזרי או למר אפרים כהן ואלי ויגידו לי: למה יש פה יותר מ17,300- עובדים?
קריאה:
כל האנשים האלה יברחו למחוזות שלהם, אף אחד לא יבוא אליהם, יבוא אלינו.
קריאה:
על כל אישור קטן שאני נותן, אני עושה, ואני גם היום נמצא בבעיה.
קריאה:
ההקצאה של 2,000 העובדים עד יוני, מה שנאמר פה על ידי המנהל הכללי של משרד החקלאות, זו פיקציה.
קריאה:
מי יבוא ל3- חודשים?
קריאה:
מי יביא עובד ל3- חודשים?
קריאה:
מי יטפל בו ל3- חודשים?
קריאה:
אני לא מטפל ב2,000- עובדים, אני מטפל ב50,000- עובדים של הבניין ועוד 20,000 עובדים של החקלאות.
קריאה:
אני צריך לטפל ב70,000- עובדים שיבואו לפרקי זמן של חודשים, כי ההקצאה של שנת 2001 היא עד דצמבר 2001, ואנחנו כבר נמצאים במהלכה של שנת 2001.
קריאה:
אין עדיין הקצאות של 2001.
קריאה:
חידוש הרשיונות.
קריאה:
אשרות מתוך 70,000 עובדים, אני אישית אבדוק את זה.
קריאה:
אני יודע שאין דבר כזה, אבל אני מקבל את מה שנאמר פה, כי חובתי לבדוק או להפריך.
קריאה:
אני אישית אהיה בנמל התעופה בן גוריון מחר בבוקר, אבדוק אם יש 600 אשרות שלא מומשו.
קריאה:
אני לא בטוח שזה קיים, אבל אני אבדוק ואני מתחייב לתת על כך תשובה.
קריאה:
גם איתך דיברתי שלשום בערב ואמרתי לך שאני לא יודע שיש מישהו שיש לו אשרה שלא מומשה, אלא בתהליך.
קריאה:
יכול להיות שזה בעבודה, כי אם יש 70,000 אשרות, אז מתוך 70,000 אשרות פיגור של 600 אשרות זה לא כל כך נורא, אפשר לטפל גם בזה ואפשר לעשות פה איזה שהוא מהלך מהיר.
קריאה:
אתמול גם ביטלנו את הערבויות.
קריאה:
אני החלטתי לבטל את הערבויות.
קריאה:
אין יותר ערבויות לעובדים זרים.
קריאה:
נגמר הסיפור.
קריאה:
אפס ערבויות, מי שייתן ערבויות, יקבל אותן בחזרה.
יורי שטרן:
הרצל גדז: היה בג"ץ שקבע שלא רשאי לחלוט, והאוצר
הרצל גדז:
גוריון, לא היה קל, במהלך השנה, גם את הבנייה וגם את החקלאות.
הרצל גדז:
אני יודע שלחלק מהמעסיקים, ואני לא אפרט בשמות, לא נוח להם שעובדת מסוימת שעבדה במשרד הפנים לא עוסקת בזה, ואני אומר את זה פה על השולחן ומי שרוצה בארבע עיניים אני מוכן לירות לו מתחת לחגורה.
הרצל גדז:
כל אלה שמתלוננים, הצעקנים, מתחת לחגורה להגיד לו למה לא נוח לו שזה הועבר למקום אחר, בלי שום בעיה.
הרצל גדז:
היום זה עובד מסודר.
הרצל גדז:
היום כל עובד זר שמגיע, לעדכנך, ואתה מוזמן לבוא לבקר, מגיע לנמל התעופה בן גוריון, ביקורת גבולות נפרדת לעובדים זרים – זה עובד.
הרצל גדז:
מקבל דף מידע בשפה שלו – זה עובד.
הרצל גדז:
מקבל דרכון ביד – זה עובד.
הרצל גדז:
מקבל כרטיס עובד זר – זה עובד.
הרצל גדז:
זה לא היה לפני שנה וזה עובד.
הרצל גדז:
עכשיו יש תקלות, אני יודע, גם אצלי יש, כולם זה עובדי מדינה.
הרצל גדז:
גברת רינה קונפורטי, אני מרשה לעצמי לחשוף את תלוש המשכורת שלה.
הרצל גדז:
כמו עובד זר.
הרצל גדז:
עובדת מדינה, 3,200 שקל בחודש והיא עובדת משמרות.
קריאה:
הרצל גדז: אני לא יכול לתת לה תוספת ואף אחד לא
קריאה:
אני קיבלתי רשימות מחברה מסוימת, שמר יעקב ניזרי לקח אחריות וחתם על הדיווח שלהם ואני אישרתי בשיחת טלפון אתמול בלילה ואני אמרתי לו: נראה לי לא טוב.
קריאה:
בסביבות 23:00 בלילה בדקנו על המחשב אני והעובדים שלי בנמל התעופה בן גוריון.
קריאה:
הדיווחים לא אמינים.
הרצל גדז:
אחד ונמצאים במקום אחר.
הרצל גדז:
היום - מהפכה.
הרצל גדז:
המחשב של רשב"ג יושב אצלי במשרד הפנים.
הרצל גדז:
כל עובד זר שיוצא, אני לא צריך את הפתקאות שלכם, זה לא מעניין אותי.
הרצל גדז:
אני מקליד את מספר הדרכון ואני יודע אם הוא פה או לא פה.
הרצל גדז:
כל צילומי הדרכון, צילומי הכרטיסים, אתם יכולים לגרוס את זה, חבל על הזמן.
הרצל גדז:
אני לא עובד בשיטה הישנה.
הרצל גדז:
הכל בדוק, ואני מזמין אותך לבוא לבקר.
יורי שטרן:
הרצל גדז: לבוא לבקר תרתי משמע, תבקר ותבדוק מה
יורי שטרן:
היו"ר יורי שטרן: קודם כל באמת מגיעות ברכות לכל מי
יורי שטרן:
אני רוצה לברך גם אותך על שתי החלטות שדיווחת עליהן עכשיו, האחת, שאתה נותן אישורים לשנה, כי זה היה אבסורדי.
יורי שטרן:
וההחלטה השנייה היא לגבי ביצוע החלטת הבג"ץ בעניין הערבויות.
אמרתי:
עמי אוליאל: יש לי כאן פנייה של משרד הביטחון לגבי
אמרתי:
היו"ר יורי שטרן: אני מציע להתייחס לדברים שהציע חבר
קריאה:
ברצועה?
קריאה:
יהודה ושומרון.
קריאה:
היו"ר יורי שטרן: אבל יש לך גם יהודה ושומרון.
יורי שטרן:
שחר טנא:
יורי שטרן:
אני מבין שסגרו פה את המספרים לטווח
יורי שטרן:
לפני שנה וחצי ארגנו וכתבנו טפסים רשמיים של שירות התעסוקה, שאנשים הלכו לעורך דין והחתימו עורך דין, החתימו את מועצת הייצוא, שלחו, לא קיבלו תשובה.
יורי שטרן:
אני שלחתי אנשים, אפילו אם זה 10 אנשים, שהיו להם פועלים פלשתינאים רשמיים, הלכו ללשכת התעסוקה, לא קיבלו תשובה.
אבי שדה:
ואני רוצה להגיד לכם שכל הדיון שמתנהל כאן סביב החלופה שיכולה להיות לעובדים הזרים דרך הפלשתינאים, פשוט מדלגת מעלינו.
אבי שדה:
אני מודיע לכם שלפחות 50 משקים מהערבה היום כבר נמצאים במצב של התרסקות מוחלטת, פשטו את הרגל.
אבי שדה:
אני היום לא עומד בפני הבעיות הכלכליות שלהם, אלא עכשיו אנחנו כבר עומדים לפני האיומים הנפשיים של האנשים האלה.
אבי שדה:
זאת אומרת, אנשים שמתחילים להודיע לי שהתשובה שלהם לכל הסיטואציה הזאת היא להתאבד.
אבי שדה:
יש כאן אנשים שיושבים בחדר הזה שיכולה להיות להם התשובה לאנשים האלה.
אבי שדה:
אנחנו יושבים שנתיים ימים ומחכים להקצאות האלה שיינתנו לנו דרך שירות התעסוקה, ואני יודע כמו כל אחד אחר מהחדר הזה שזה יהיה בעוד שנתיים קדימה.
אבי שדה:
התשובה שלהם היא נהדרת, אבל היא לעוד 4 שנים.
אבי שדה:
המידה לפי הייצור האמיתי של המשק, ואני יודע שבסיטואציה כזאת המשק בערבה יהיה לא עם 3 אנשים כמו שהיום, אלא יהיה עם 7 ו8- אנשים, וזה כבר נרשם אצל אמות המידה שלהם.
אבי שדה:
אבל עד שאנחנו נגיע למצב הזה, אנחנו בינתיים מוצאים פתרון דרך מתנדבים, תרמילאים, כל מיני דברים כי לפלשתינאים אסור להגיע לערבה, משרד הביטחון לא מאפשר להם להגיע.
יורי שטרן:
אבי שדה:
יורי שטרן:
העובדים שהיו לנו זה 3 תאילנדים למשק,
קריאה:
היו"ר יורי שטרן: אני מנסה להבין, האם המצב שלכם השתנה
קריאה:
אבי שדה: בוודאי שכן.
קריאה:
קודם כל הפתרון שלנו היה כל
קריאה:
אני בא ומבקש ממשרד הפנים שיאפשר לנו להביא את המתנדבים האלה עד שתהיה הקצאה דרך שירות התעסוקה.
קריאה:
זה קרש ההצלה היחידי שנותר לנו.
קריאה:
בא משרד הפנים וממציא כל פעם הגדרות אחרות מה זה כן מתנדבים ולא מתנדבים ובינתיים אנשים אצלנו התרסקו, והיום מאיימים עלי בהתאבדות, ואני לא יודע אם אני לוקח את האחריות או שכל פקיד אחר שכאן יושב ייקח את האחריות לדבר הזה.
קריאה:
לא מתנדב, שאתה מביא אותו כמתנדב
הרצל גדז:
אבי שדה: מה זה מה אני משלם?
הרצל גדז:
מהי ההגדרה של
הרצל גדז:
הרצל גדז: הוא מגדיר מה זה עובד זר, לא אני.
הרצל גדז:
עזרא ז'אנו אומר לי שזה לא עובדים זרים, שזה מתנדבים.
הרצל גדז:
מה אתה רוצה ממנו?
הרצל גדז:
הוא דוחה אותי מהטיפול ואתה דוחה אותי מהטיפול ואני בינתיים צריך לאסוף את הפירורים.
הרצל גדז:
התייחסה לזה.
הרצל גדז:
אתם באתם, בדקתם, התחלתם להקפיד על אמות מידה נוקשות יותר, הורדתם את רוב החלק הזה.
יורי שטרן:
הרצל גדז: אני רוצה לתקן, ואתה יכול לבדוק את זה
יורי שטרן:
אברהם הראובני: קודם כל, בשם כולנו אנחנו צריכים להודות
יורי שטרן:
שמואל מור: אני ממושב עולש, אני פרחן, מגדל פרחים.
יורי שטרן:
אדוני היושב ראש, אתה דיברת על ועדת חקירה, אתה צודק במאה אחוז.
יורי שטרן:
חייבת לקום פה ועדת חקירה, אתם לא מבינים מה שקורה.
יורי שטרן:
מספסרים בעובדים, מר הרצל גדז.
יורי שטרן:
העובדים נמצאים אצל חברות כוח אדם שמספסרות בהם.
יורי שטרן:
על מה אתם מדברים?
יורי שטרן:
למה אתם לא שמים את זה על השולחן?
יורי שטרן:
אתם חושבים שאנחנו יכולים להתפרנס ככה?
יורי שטרן:
כל ההשקעות שלנו ירדו לטמיון, מיליונים של השקעות.
יורי שטרן:
המדינה השקיעה בנו.
יורי שטרן:
אתם לא רוצים שנעבוד בחקלאות, בואו שימו את זה על השולחן, אבל לא יכול להיות שנבוא לישיבה הראשונה, נבוא לישיבה השנייה, נכתוב מכתבים, כמה מכתבים מר יעקב ניזרי קיבל ממני?
יורי שטרן:
המנהל הכללי שלו קיבל ממני.
יורי שטרן:
הוא לא משיב לי עד היום על מכתב אחד.
יורי שטרן:
על מה מדברים איתנו?
יורי שטרן:
היו"ר יורי שטרן: שתי תשובות אני אבקש ממר אפרים כהן או
יורי שטרן:
אפרים כהן: אני מסכים עם השאלה של האדון.
יורי שטרן:
ברגע
אפרים כהן:
היו"ר יורי שטרן: תסביר מה זה אומר מבחינת החלוקה בין
אפרים כהן:
אמור להיות טוב יותר אם יש יותר עובדים.
אפרים כהן:
מסיימת את עבודתה ומכינה ביחד עם מר אליפז ועוד גורמים נוספים, כי זה גם שייך לחברות כוח אדם, אנחנו מכינים דוח מפורט על העניין הזה כדי לדעת לאן יש עוד היתרים מעל 17,000 ההיתרים כפי שאושרו.
אפרים כהן:
הרצל גדז: 150 יישובי דרום ים המלח, 560 תנועת
אפרים כהן:
היו"ר יורי שטרן: יש כאן דבר אחד שאני לא מבין.
אפרים כהן:
אם
אפרים כהן:
איפה הם?
אפרים כהן:
היא פשוטה לגמרי, ניתנו מקדמות, חתמנו על ערבות בנקאית שנחזיר את המקדמות.
אפרים כהן:
איך קורה שהתאחדות האיכרים החזירה את כולם עד האחרון ואחרים לא החזירו?
אפרים כהן:
מה קרה פה?
אפרים כהן:
מה שאותי מעניין למה אני קיבלתי 100 עובדים ואני בסדר גודל של אפי והחזרתי את כל 100 העובדים ואפי קיבל 230 עובדים ולא החזיר אף אחד.
אפרים כהן:
מישהו מוכן להסביר לי את זה?
אפרים כהן:
אפנה במכתב גם לשר העבודה והרווחה וגם לשר הפנים, שיהיה צוות שיעבוד יום-יום על פתרון הבעיות.
אפרים כהן:
כל תלונה שתבוא יהיה עליה דיון מהיר.
אפרים כהן:
מר הרצל גדז, יש לך אדם שהוא כעת מופקד על פתרון בעיות לחקלאות ספציפית?
אפרים כהן:
אצלי אין אחריות למטה.
אפרים כהן:
זה.
הרצל גדז:
אצלי זאת גברת רינה קונפורטי, שהיא אחראית על הכל, ובתחום החקלאות יש בחורה בשם גברת פרידה, מוכשרת מאוד, שעושה שם עבודה.
הרצל גדז:
לך מישהו שספציפית מופקד?
הרצל גדז:
היו"ר יורי שטרן: לא.
הרצל גדז:
כל פעם מתעוררות פה בעיות ואם
הרצל גדז:
ואתה אומר שאין לך האישורים האלה.
יורי שטרן:
הרצל גדז: הוא לא הפיץ את זה עדיין.
יורי שטרן:
הוא יפיץ את זה
קריאה:
היו"ר יורי שטרן: אבל אין, וגם אין ממשלה כעת.
יורי שטרן:
מהירה.
קריאה:
צריכים פשוט שיורידו הנחיות מלמעלה.
קריאה:
בעיה מדינית קשה יותר.
קריאה:
מה שאפשר לפתור כעת זה לפחות את מה שישנו, כמה שיותר מהר לתת אישורים, כמה שיותר מהר לחלק את היתרות וכמה שיותר מוצדק מבחינת הענפים.
קריאה:
לפקח על זה כך שבאמת כל ענף שיש לו תלונות, באמצעות משרד החקלאות ינסו לתקן את העיוותים וכדומה.
קריאה:
אני מציע פשוט שמשרד החקלאות ייקח את הפיקוד לידיים, כי הוא צריך להטיל את מרותו על המערכות האחרות במסגרת המדיניות המוסכמת.
קריאה:
יש לי רושם שקצב העבודה שלכם מפגר קצת מקצב אובדן הפרי.
קריאה:
את ההערות שלנו ליישום ההחלטות של
קריאה:
היו"ר יורי שטרן: אני רואה שאתם עובדים בקצב שהוא יסיים
קריאה:
היה בחוץ.
קריאה:
זה.
קריאה:
אין סמכות אחרת שיכולה להגן על החקלאי.
קריאה:
משרד החקלאות הוא זה שבמישור הממלכתי צריך לדאוג.
קריאה:
היות שיושבים פה ראשי ארגונים, ליידע את החברים, שמי שיש לו בעיה עם משרד הפנים, לנצל את השעות של מר הרצל גדז במלואן, מחר בשדה התעופה, ואני אבקש ממנהלת הוועדה, הגברת תמי ברוך, להיות בקשר מחרתיים ולדעת את התוצאות.
קריאה:
כי אי אפשר, אחד מתלונן ואחד אומר שזה לא נכון, אני רוצה שעם כל התלונות שלכם תבואו למר הרצל גדז ישירות ותפתרו.
קריאה:
אם לא תפתרו, תפנו אלי חזרה ואז נבדוק מה קורה.
יעקב ניזרי:
היו"ר יורי שטרן: קודם שייקח בסיס כלשהו ויש לו
יעקב ניזרי:
המנהל הכללי היה פה והוא צריך ממחר לזמן את הישיבה הזאת ולהתחיל להתעסק בזה.
יעקב ניזרי:
לדעתי, אין היום בחקלאות בעיה אקוטית יותר מכוח אדם.
יעקב ניזרי:
אפשר לגייס את כל הכוחות שלכם ולמקד אותם בנקודה הזאת, כי בלעדי זה, שום דבר אחר, כל המאמצים שלכם לא יתנו שום דבר, הכל ילך לאיבוד.
יורי שטרן:
הבניין, והכנסתי ברגע האחרון סעיף אחר שקשור לבניין, וזה העניין של סולל בונה, שזה בעצם סיפור שפעם כבר נתקלנו בו, ואותי אישית הוא מדאיג מאוד.
יורי שטרן:
הדברים שתוארו בכתבה של הגברת רות סיני, שנמצאת מולכם, הם בעצם המשך לסיפור שהיה על כך שסולל בונה מעסיקה עובדים סינים.
יורי שטרן:
אני לא אספר את כל השתלשלות העניין הזה, אבל השורה התחתונה היא שסולל בונה משאירה את העובדים עם סכומים מגוחכים של 300-350 דולר לחודש.
יורי שטרן:
ההבדל שניתן לפי הדיווח העיתונאי, שהחברה לא משלמת לעובדים ישירות, אלא עושה את זה באמצעות חברת כוח אדם סינית, לא מתקבל על הדעת.
יורי שטרן:
זה שנפתחו החשבונות והעובדים לא יודעים עליהם, שוב, לטענתם, גם זה לא עוזר.
יורי שטרן:
אני אזכיר בין היתר שלפי חוק העובדים הזרים, הנוסח החדש, גביית כספים מהעובד, גם עבור גורם שלישי שזה יכול להיות גורם סיני, זאת עבירה על החוק.
יורי שטרן:
שקורא את הכתבה וקורא אותה עד הסוף, היה צריך להיות לו ברור שסולל בונה לא עברה שום עבירה ונהפוך הוא, לפי מה שכתוב פה, בעובדות, רואים דברים שונים לגמרי ממה שניסית להגיד מתוך זה שהסתכלת על הכותרות.
קריאה:
סינית.
נתן פרנקל:
העבודה ושירות התעסוקה, אנחנו הונחינו וסיכמנו על דרך שונה של תשלום, שבה היה מדובר שאנחנו נכניס את הכסף במעטפות, ניתן להם תלושי שכר, החברה הסינית תיתן להם את המעטפות בנוכחות נציג שלנו, וכך זה היה.
נתן פרנקל:
לאחר תקופה מסוימת, כששוב נעשתה בדיקה והתעוררו בעיות, דרך אגב, אותם הדברים שאתה מזכיר, אנחנו החלטנו לשנות את השיטה ובמקום לשלם את השכר דרך החברות הסיניות, אנחנו לקחנו על עצמנו להכין את תלושי השכר, לאחר שיש דיווח ממוכן על שעות העבודה ועל שעות נוספות והם היום מקבלים תלושי שכר ושכר כמו כל עובד אחר של סולל בונה, כמו כל עובד ישראלי.
נתן פרנקל:
הם פתחו חשבונות וזה הכל בהתאם לחוק.
נתן פרנקל:
שום דבר פה לא שונה כהוא זה, לא מהחוק ולא מההסכם הקיבוצי.
נתן פרנקל:
יש חתימה של כל עובד שהוא מבקש לפתוח חשבון.
נתן פרנקל:
דרך אגב, זה היה לא קל לשכנע את החברות הסיניות, שאלה חברות ממשלתיות, לשנות את המנטליות שלהן בעניין הזה, אבל שכנעו, וכל עובד חתם על הצהרה שהוא מבקש לפתוח חשבון.
נתן פרנקל:
פתחנו לכולם חשבונות בנק, תלושי המשכורת נעשים אצלנו בחברה אחד לאחד, ומי שרוצה מוזמן לבוא לבקר, ונדמה לי שאותה עיתונאית שאתה מדבר עליה ביקרה אצלנו בחברה וראתה את תלושי השכר אחד לאחד וראתה את הרישום של השעות והשעות הנוספות ושעות החג ואת כל ההורדות שלפי החוק מותר להוריד, ואין לה שום טענה לעניין הזה, והיא גם באותה הזדמנות אמרה: אני לא מבינה.
נתן פרנקל:
אני רוצה להגיד יותר מזה, ואני פה אומר את זה בשם סולל בונה ולא בשם מישהו אחר: היות שכל הסיפור הזה כל פעם עולה מחדש, וכמו שאמרת, אנחנו בכל זאת ספינת הדגל, וכך אנו רואים וכך אנו רוצים לראות את עצמנו, ואנחנו לא מסתירים שום דבר, אני מוכן להציע ואני מוכן להיות המתנדב הראשון, שתלושי השכר של העובדים בכלל ישולמו דרך שירות התעסוקה, כמו שעושים את זה לעובדים פלשתינאים, אין שום סיבה בעולם שלא.
נתן פרנקל:
אני מוכן להתנדב הראשון שכל תלושי השכר ישולמו ישירות משירות התעסוקה ושיפסיקו לבוא אלינו בטענות.
נתן פרנקל:
בונה ואחר כך כוועדת העבודה של התאחדות הקבלנים.
נתן פרנקל:
העניין של הפועלים הזרים הוא בעייתי ואנחנו מודעים לו.
נתן פרנקל:
יושבים פה אנשי משרד העבודה, לא יושבים פה אנשי קו לעובד וחבל, לא יושבים פה אנשי האגודה לזכויות האזרח וחבל, אחרת ביום שישי ב9- בחודש הם מוזמנים גם על דעת אנשי החברה הסינית, הם מזמינים את כולם לבוא ולראות איך מחלקים תלושי שכר, ואיך סינים הולכים לבנק הדואר לקבל שכר.
יורי שטרן:
משה טראוריג: לא, כל 9 בחודש.
יורי שטרן:
יש פה אם רוצים להקרין
יורי שטרן:
לפני כ4- שבועות צלצלה אלי הכתבת, הגברת רות סיני, ואמרה שיש לה מידע לגבי מחנה המגורים של הסינים של סולל בונה בגדרה, לגבי שכר וכדומה והיא מבקשת תגובה.
יורי שטרן:
אמרתי לה: התגובה שלנו זה להזמין אותך אלינו ושתראי בעיניים.
יורי שטרן:
בשלב ראשון היא אמרה שזה מאוחר, היא סוגרת את העיתון.
יורי שטרן:
לאחר מכן אמרתי לה: אנחנו לא מגיבים, תעשי מה שאת רוצה.
יורי שטרן:
אנחנו רוצים שתבואי ותראי.
יורי שטרן:
היא הגיעה אלינו למשרד, ישב נציג החברה, ישב מר אפרים אריאלי, שהוא ראש אגף כוח אדם בסולל בונה, ישבתי אני איתה ומנהלת מחלקת השכר, והצגנו בפניה את העניין, היא אמרה: זה לא מתאים למידע שיש לי, אין לי מה לכתוב.
יורי שטרן:
הכתבה לא פורסמה לפני חודש.
יורי שטרן:
לפני 3 ימים היא צלצלה ואמרה שיש לה מין מידע חדש, היא הייתה בשדה התעופה, והיא יצרה דרמה.
יורי שטרן:
סינים שהיו עם BOARDING CARD חזרו בכיוון ההפוך, ברחו משדה התעופה למרות שהיה להם BOARDING CARD והם גיבורי האומה.
יורי שטרן:
הם היו אמורים לנסוע לסין, BOARDING CARD היה, הם עברו את הבקרה, הם עברו את הביקורת, והם התפזרו אל תוך הלילה.
יורי שטרן:
הם מבחינתנו ברחנים.
יורי שטרן:
נתן פרנקל: הם אמורים היו לחזור הביתה לסין עם
יורי שטרן:
היו"ר יורי שטרן: הם גילו שהם מקבלים מעט מאוד כסף.
יורי שטרן:
זה חשבון, אני לא יודע אם זה הכסף שהיה, אבל בוא נעשה.
יורי שטרן:
עובד סיני שלא עובד שעות נוספות ואתה משלם לו את מה שנמצא בטבלה מספר 1 של ההסכם הקיבוצי, דרגה מספר 1 של ההסכם הקיבוצי, אני לא מדבר על שכר מינימום, אני מדבר על דרגה 1, הוא מקבל מעל שכר מינימום משהו, נניח שהוא מקבל בסדר גודל של היום 2,900 שקל וב1- באפריל זה יהיה 3,200 שקל שכר מינימום.
יורי שטרן:
זה סדר גודל של 780-790 דולר.
יורי שטרן:
איך אתה יכול לדעת מה הם קיבלו?
יורי שטרן:
הרי מה שהם קיבלו זה התחשבנות אישית שלהם עם החברה.
יורי שטרן:
אם מישהו משך יותר כסף עבור דמי כיס או מישהו לקח הלוואה בארץ המוצא סין, או מישהו אכל יותר מהחבר שלו, או מישהו שתה יותר מהחבר שלו, או מישהו שלח הביתה יותר מהחבר שלו, הרי כל הדברים האלה הם כמו עובד ישראלי שמשלם מס הכנסה, משלם ביטוח לאומי, יש לו הכנסה פנויה, ועם ההכנסה הפנויה הזאת מה הוא עושה?
יורי שטרן:
הוא הולך לשלם שכר דירה, הוא הולך לשלם ארנונה, הוא הולך לשלם ועד בית, הוא משלם במכולת, הוא משלם לתרבות הפנאי שלו, ונשאר לו נטו מסוים.
יורי שטרן:
זה נטו חיסכון לאחר הוצאות.
יורי שטרן:
תעשה חשבון אם עובד ישראלי שמשתכר פה שכר מינימום יכול להישאר בחיסכון בתום שנתיים במספרים שכתובים בכתבה, ואני לא נכנס למספר אם הוא נכון או לא נכון, אבל נגיד שהוא נכון, בוא נתייחס לעובד ישראלי כזה ונראה אם לאחר שנתיים זה מה שנשאר לו.
יורי שטרן:
נתן פרנקל: מקזזים לו מהמשכורת מה שמותר על פי
יורי שטרן:
נתן פרנקל: לא, זאת אומרת שיש מעסיקים שאפילו לא
יורי שטרן:
נתן פרנקל:
יורי שטרן:
החברה הזאת גובה את האוכל, היא גובה
יורי שטרן:
היו"ר יורי שטרן: זאת הפעם הראשונה שאני שומע הצעה
יורי שטרן:
נתן פרנקל: בוא ננסה.
יורי שטרן:
אני הצעתי, ודיברתי עם הגברת
יורי שטרן:
אפרים כהן: לא, אני מבקש לדייק.
יורי שטרן:
לפחות 4-5 פעמים
נתן פרנקל:
האחרונה היא עושה את עבודתה ויש גם לזה תוצאות, וכל הכבוד.
נתן פרנקל:
יש לזה גם תוצאות.
נתן פרנקל:
אני חושב שהמצב השתפר לעומת לפני שנתיים.
נתן פרנקל:
אנחנו לא בורחים מהמציאות.
נתן פרנקל:
המצב השתפר, הם יכולים להעיד על זה, אני לא דובר שלהם.
נתן פרנקל:
בעיתון.
נתן פרנקל:
אני רוצה שהאגודה לזכויות האדם תגיד את מה שיש לה להגיד.
נתן פרנקל:
אנחנו מזמינים את האגודה ב9- בחודש למחלקת השכר שלנו.
נתן פרנקל:
שהגענו להסדר, לסיכום בבית המשפט לפני מספר חודשים, אגף האכיפה של משרד העבודה עוקב הייתי אומר כמעט כל שבועיים בסיכום עם סולל בונה.
נתן פרנקל:
בביקור האחרון שהיה שם ב20- בפברואר התברר שסולל בונה עומדת בהסכם בכך שהיא מעבירה את המשכורות לבנק הדואר.
נתן פרנקל:
נבדקו תלושי משכורת.
נתן פרנקל:
היינו באתר מספר פעמים, ראינו את התנאים ההולמים שבאתר, אבל ישנה רק בעיה אחת קטנה - העובד הסיני אין לו דרכון, הוא לא יכול להוציא משכורת.
יורי שטרן:
אפרים כהן:
יורי שטרן:
אתה יכול להוציא בלי תעודת זהות כסף?
יורי שטרן:
הדרכון, הוא לא יכול למשוך כסף.
קריאה:
אפרים כהן: זו שאלה רצינית מאוד.
קריאה:
על פי החוק זו
קריאה:
משה טראוריג: אנחנו נתייחס גם לזה.
קריאה:
יש פה את החברה
קריאה:
לא סולל בונה לקחה את הדרכונים.
קריאה:
מוכר במערכת יחסי עבודה ישראליים.
אפרים כהן:
ועם כל הגורמים המוסמכים, מי שאחראי, הכתובת היא סולל בונה.
אפרים כהן:
היא קיבלה את ההיתר להבאת עובדים.
אפרים כהן:
אני לא מכיר אף אחד בעניין הזה.
אפרים כהן:
יש לי הכתובת של מר שאול עמית ועוד חברים.
אפרים כהן:
היום, כאשר המשכורת מגיעה לבנק הדואר ואותו עובד סיני אין בידו הדרכון, אז אין שכר, זאת אחת הבעיות, והובטח לנו שעד ה9- בחודש, יום תשלום המשכורת, כולם יתייצבו.
יורי שטרן:
אינני יודע אם זאת תוכנית חיסכון או
יורי שטרן:
היו"ר יורי שטרן: מר אפרים כהן, לגבי הסכומים , אני מניח
יורי שטרן:
תקין.
אפרים כהן:
ציפי שינקמן: לגבי האתר בגדרה, מחר אני אקבל את כל
יורי שטרן:
ציפי שינקמן: את הגבייה של החברה הסינית אנחנו נוכל
יורי שטרן:
שהחברה עושה?
יורי שטרן:
אתה הזכרת בהצגה שלך שיכול להיות שלוקחים מהם החזר הלוואות שהם לקחו בסין.
יורי שטרן:
לפרנס את המשפחה בסין.
יורי שטרן:
משה טראוריג: מר יעקב, היושב ראש שואל אם החברה
יורי שטרן:
Wanegbo Kan: Yes.
יורי שטרן:
Actually we don’t deduct any money from the salary of the workers except the air-tickets and the food but the food we pay in advance.
יורי שטרן:
I have told workers if you eat in my kitchen you pay money if you don’t, don’t pay.
יורי שטרן:
That’s it.
יורי שטרן:
Also the others income tax and the … according to the regulation specified by “Solel Bone”.
יורי שטרן:
You will see on the payrolls the PTOs of the deduction.
יורי שטרן:
Wanegbo Kan: No because we know in the past few years the labor market is not good.
יורי שטרן:
We just keep
יורי שטרן:
Youri Stern: So your government does.
יורי שטרן:
Wanegbo Kan: No, listen.
יורי שטרן:
We have a lot of manpowers.
יורי שטרן:
We find the place to make food for the workers- this is my first task.
יורי שטרן:
If possible we can make some money, if not, not.
יורי שטרן:
We have a surplus of the manpower in China.
יורי שטרן:
All the people know that.
יורי שטרן:
Youri Stern: Okay, thank you.
יורי שטרן:
Wanegbo Kan: Thank you for giving me the chance to speak.