GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תומר רוזן:
למה שיחזור לתאילנד?
תומר רוזן:
הוא יעביר אותו לחבר שלו.
שאלתיאל שרעבי:
מה אתה רוצה, שאחד שעובד עכשיו בפירות, ילך לעבוד בפרחים?
שאלתיאל שרעבי:
תלמד אותו חודשיים?
שאלתיאל שרעבי:
מה אתם מקשקשים, באמת.
אפרים כהן:
תואיל בבקשה, אנחנו פה בכנסת ואנחנו מכבדים אתכם, ואנחנו לא מדברים בצורה כזאת.
אפרים כהן:
אני רוצה להודיע בצורה חד משמעית - לא ייכנסו עוד 22,000 עובדים זרים, חד משמעית.
אפרים כהן:
לא ייכנסו עוד עובדים זרים בנושא.
אפרים כהן:
נצטרך להתארגן כולנו, אתם ואנחנו, על מנת לעשות את הסדר היפה הזה, לבצע אותו גם, שאתם תהיו שותפים, משרד החקלאות, שירות התעסוקה, אגף אכיפה, משטרת ישראל, כל הארגונים למיניהם, על מנת לעשות סדר.
אפרים כהן:
אחרת מה יהיה אדוני?
אפרים כהן:
"אני קיבלתי 8, אני כבר בעל הבית של 8, אף אחד לא ייקח ממני".
אפרים כהן:
אדוני, אני מצטער לומר - ואני אומר את זה בעדינות – זה יביא לכך שיתחיל להיות סחר בעובדים, ואנחנו לא ניתן את ידינו לנושא הזה.
אפרים כהן:
לא יהיה.
אפרים כהן:
מה שהיה, מת.
אפרים כהן:
דף חדש.
מנחם דוידזון:
אני רוצה להוסיף מספר דברים.
מנחם דוידזון:
צריך להבין שענף ההדרים, נגרם לו נזק של 120 מיליון שקל בשנה שעברה, רק בגלל 100,000 טון שנשארו על העצים.
מנחם דוידזון:
כתוצאה מכך נעקרו 35,000 דונם, פרי שלא נקטף ממחסור בעובדים.
מנחם דוידזון:
אנחנו עומדים באותו מצב כרגע בגלל המחסור בעובדים.
מנחם דוידזון:
יש כבר זנים שגמרו, ומר אפרים כהן, שאני מאוד מעריך אותו ואני לא תוקף אותו, ההפך, אני חושב שהשיטה הזאת פה שאנחנו תוקפים זה את זה, שמר יעקב ניזרי הביא, היא לא שיטה.
מנחם דוידזון:
אנחנו חקלאים, נולדנו חקלאים, דור שלישי, רביעי וחמישי בארץ.
מנחם דוידזון:
אנחנו רוצים להישאר בחקלאות, אנחנו רוצים שיבואו איתי ביום שישי לקטוף אצלי בפרדס - אני מזמין את כולם, כולם קטפו, והפרי בעוד שבוע לא יהיה.
מנחם דוידזון:
יש זן שנקרא "נובה", שבעוד שבוע הוא לא יהיה עוד.
מנחם דוידזון:
היום אני יכול לקבל עבורו 1,500 שקל לטון, בעוד שבוע אני לא מקבל גרוש.
מנחם דוידזון:
עבדתי על זה כל השנה, השקיתי את המטע, דישנתי, הוצאתי אלפי שקלים.
מנחם דוידזון:
בעוד שבוע מתחילים את המינאולה, יש שבועיים לקטוף אותה, שבועיים אחרי זה, זה איננו.
מנחם דוידזון:
אנחנו מבקשים ומתחננים שלא יתקפו אותנו.
מנחם דוידזון:
עבדו אצלי 20 אוקראינים שבאו 3 ימים קודם, קטפו, מסכנים, עזרתי להם, לכל אחד תרמיל.
מנחם דוידזון:
באו 3 ימים מקייב ועמדו בפרדס ביום שישי משבע בבוקר עד כניסת השבת וקטפו מיכל אחד שלם.
מנחם דוידזון:
אתה יודע מה זה?
מנחם דוידזון:
אני שילמתי 100 שקל - זה לא מכניס 100 שקל המיכל הזה - הוא קיבל 70, כי זה עבר 2 בדרך.
מנחם דוידזון:
אני לא רוצה לספר עוד סיפורים.
מנחם דוידזון:
ענף ההדרים צריך לקטוף 700,000 טון, הוא נמצא בפיגור של 25% על שנה שעברה, שהייתה שנה גרועה.
מנחם דוידזון:
פיגור של 60% ממה שקטפו נכון למועד הזה לפני שנתיים, לפני תחילת האינתיפאדה, כי אז היו לי 8,000 פלשתינאים - 2,800 רשמיים ועוד.
מנחם דוידזון:
עד יום ראשון עוד קטפו בפרדסים סביבי עשרות פלשתינאים, ביום ראשון, כשהיה הפיגוע האחרון, הם ברחו והם לא באים יותר, הם מפחדים לבוא.
מנחם דוידזון:
הם לא יבואו.
מנחם דוידזון:
הם מצלצלים ומפסיקים את השיחה באמצע כי הם מפחדים - משם, לא מאיתנו - הם מפחדים לצאת משם.
מנחם דוידזון:
אני אומר למר יעקב ניזרי ולמר אפרים כהן, 4,000 התאילנדים שחסרים לנו מפעילים 45,000 עובדים ישראלים: נהגי משאיות, בתי אריזה, בתי חרושת, עובדי נמלים באשדוד, בחיפה.
מנחם דוידזון:
בלי זה אי אפשר.
מנחם דוידזון:
רבותיי, תבואו איתי ביום שישי לקטוף מיכל.
מנחם דוידזון:
אני קטפתי ביום שישי האחרון בעצמי מיכל, הייתי הרוג בערב.
מנחם דוידזון:
חבר'ה, זה עבודה קשה.
מנחם דוידזון:
תאילנדי חדש שבא אלי לפרדס לא הצליח לקטוף - לקח לו 3 חודשים להתרגל לקטוף 2 מיכלים.
מנחם דוידזון:
אי אפשר לשלם 1,000 שקל לקטיף של מיכל, זה אי אפשר, תבינו שיש גם כלכלה בעניין.
מנחם דוידזון:
אני מדבר מהלב כי זה אכפת לי.
מנחם דוידזון:
אבא שלי נטע פרדס לפני 100 שנה בראשון לציון ואני עוד מחזיק את הפרדס הזה כי אני חושב שאם הפרדס כאן - המולדת כאן.
מנחם דוידזון:
כך אני חושב, כך נולדתי, כך חונכתי וכך אני מחנך את ילדיי גם בארץ הזו.
מנחם דוידזון:
אז אני מבקש שתיקחו את 4,000 הפועלים האלה ותיתנו לנו אותם, לא קשור במכרז, המכרז שיישאר.
מנחם דוידזון:
תקבלו החלטה היום בממשלה, אני לא יודע איפה, שייתנו אישור.
מנחם דוידזון:
אני מנכ"ל המועצה לשיווק פרי הדר - אני מוכן מחר בבוקר להתארגן, עשיתי דברים קשים יותר.
מנחם דוידזון:
לקבל את 4,000 העובדים האלה, אני צריך אותם עכשיו ל6- חודשים, ל5- חודשים.
מנחם דוידזון:
תנו לנו, נקטוף את הפרי הזה, נשב ונחשוב.
מנחם דוידזון:
אחרת בעוד שבועיים הפרי הזה לא נקטף.
מנחם דוידזון:
נתחיל ב"שמוטי" - גם כן לא ייקטף, נתחיל ב"ולנסיה", הוא יהיה עוד פעם "דפוק", לא נוכל למכור אותו.
מנחם דוידזון:
יש JAFFA, המותג היחידי בעולם שישראל התחילה לייצר, פרדסנים השקיעו בזה חצי מיליארד דולר, זה כמו "קוקה קולה", אתם יודעים מה זה?
מנחם דוידזון:
הוא נהרס, בגלל הדברים האלה.
מנחם דוידזון:
אני מבקש שתצילו את ענף ההדרים - זה אכפת לי, אני לא סתם מתרגש - תצילו, תנו אישור ל4,000- עובדים, לא קשור למכרז, קבלו החלטת ממשלה, זה יותר חשוב מאשר להילחם ברשות הפלשתינאית, זה חשוב בשביל לקיים אותנו.
מנחם דוידזון:
תנו לנו את זה ונציל את הענף, שלא יהיה עוד פעם נזק, עוד 50,000 דונם ייעקרו רק בגלל זה.
מנחם דוידזון:
תודה על ההקשבה.
איוב קרא:
חברים, אני מבקש לקצר, אני רוצה לתת למקסימום שיתבטאו כדי להגיע לסיכום טוב.
יוסף הרשקוביץ:
אני רכז ועדה חקלאית במועצה אזורית גזר, לא רחוק מכאן, וגם חבר במספר ארגוני מגדלים ומייצג את החקלאים שלנו.
יוסף הרשקוביץ:
גם אצלנו, לצערי, יש מעט פרדסים כי עקרו לא מזמן את הפרדסים בגלל הנזק של שנה שעברה.
יוסף הרשקוביץ:
אצלנו יש גם הרבה מטעים, כ10,000- דונם מטעים.
יוסף הרשקוביץ:
גם המטעים, גם הכרם - אנחנו מספר אחת בייצוא של ענבי מאכל היום - ולכרם כבר צריך להיכנס משבוע הבא, להתחיל לזמור ולהתחיל לגזום ולסדר את הכרם כדי שנוכל להגיע גם לעונת הייצוא.
יוסף הרשקוביץ:
יש מטעים נוספים לייצוא, יש ירקות, יש מכל מגוון החקלאות.
יוסף הרשקוביץ:
אנחנו ביקשנו עובדים ישראלים, מר יעקב ניזרי.
יוסף הרשקוביץ:
אני אישית לקחתי בקשות מחקלאים שלנו, על טפסים, נסעתי עם זה לא רחוק, ללשכת העבודה ברמלה, למר שוקי חן, יש לי פה דוגמה של מושב אחד, של כורמים, שחלקם גם ירקנים, עם 192 בקשות לפועלים ישראלים.
יוסף הרשקוביץ:
בערך 40 חקלאים שזה מה שהם מבקשים - עד רגע זה לא קיבלתי תשובה, זה בערך 3 שבועות.
יוסף הרשקוביץ:
החקלאי, לא אכפת לו כבר לשלם עוד קצת כסף כדי לא לראות את עמל כפיו יורד לטמיון.
יוסף הרשקוביץ:
ראיתי את המסמך שיש בו את ההקצאה של הישראלים שמקבלים את הסבסוד של 40 שקלים פלוס 10 שקלים.
יוסף הרשקוביץ:
אז קודם כל, יש עדיפויות - למי שיש ויזה אחת לעובד זר, הוא יורד לתחתית הרשימה לקבל ישראלים.
יוסף הרשקוביץ:
בעדיפויות לאילו פועלים ישראלים נותנים, נותנים למשל את האנשים שבהבטחת הכנסה - לא במסלול של החצי שנה של אבטלה.
יוסף הרשקוביץ:
זאת אומרת, מי שהגיע למסלול של הבטחת הכנסה, כולנו יודעים, ובעיקר אנשי שירות התעסוקה, שהם מקצועיים - ואני אומר את זה ברצינות - יודעים אילו אנשים מגיעים לשטח שלנו.
יוסף הרשקוביץ:
זה "תן לי פתק שאני לא מתאים"
איוב קרא:
בסדר, לא נחזור על דברים.
איוב קרא:
אני מבקש, אם יש דברים חדשים, תעלו אותם, אם אין משהו חדש, חבל על הזמן.
יוסף הרשקוביץ:
הדבר הזה זה קצת לאזן את מה שנאמר, שהתקבלו מעט בקשות.
יוסף הרשקוביץ:
אני אומר, את הקצת, את 180 הבקשות שאני הגשתי - תנו לי חלק מהפועלים האלה.
יוסף הרשקוביץ:
לא לחכות, לאסוף מכולם ולהגיד: הגישו קצת.
יוסף הרשקוביץ:
מי שביקש, בואו תטפלו בו, תנו לו את הפועלים.
יוסף הרשקוביץ:
נמצא פה מר אפרים כהן ונמצא פה מר הרצל חגי - וזה לא פעם ראשונה שאנחנו אומרים - נושא הברחנים.
יוסף הרשקוביץ:
הברחנים הם אצלנו כ2,500-, כבר סוחרים בהם, וחלק מאיתנו, מהחקלאים, מעסיק את הברחנים, כי אין להם בררה.
יוסף הרשקוביץ:
אני לא מצדיק אותם.
יוסף הרשקוביץ:
אני בעד - ואני אומר את זה בשם האזור שלי ואזורים אחרים - כל אחד שמעסיק את אותו לא חוקי, וגנב אותו מחבר שלו או ממישהו אחר, תבוא, "תיכנס" בו.
יוסף הרשקוביץ:
לצערי, לא אני כוועדה חקלאית, ולא מר יוסטה בלייר כהתאחדות חקלאי ישראל, ולא מר מנחם דוידזון, וכל מנכ"ל מועצת ייצור או מזכיר ארגון מגדלים, יש לו סמכות חוקית לבוא ולגרש מהארץ פועל לא חוקי, אין לי סמכות לבוא למר הראובני ולהגיד: העסקת עכשיו שני פועלים לא חוקיים, אני קונס אותך.
יוסף הרשקוביץ:
אין לנו הסמכויות האלה.
קריאה:
אתה יכול להעביר את המידע.
יוסף הרשקוביץ:
יפה, אז אנחנו מעבירים מידע, ומר חגי הרצל ומר אפרים כהן יודעים את זה.
יוסף הרשקוביץ:
כשבאתי ואמרתי לגברת ציפי שיינקמן: יש פה 10 פועלים באחת האווזיות אצלי במועצה - בואו תוציאו אותם.
יוסף הרשקוביץ:
הדברים האלה משפיעים מאוד.
יוסף הרשקוביץ:
אני לא רוצה עוד לומר שיש את כל הלא חוקיים שמסתובבים בארץ ומוציאים את דיבת הפועלים הזרים, שאצלנו בחקלאות עושים רע.
יוסף הרשקוביץ:
כל אלה שמסתובבים בתל אביב.
יוסף הרשקוביץ:
האכיפה על ידי המשטרה, משרד הפנים ואם צריך משרד העבודה, אינה מתבצעת כמו שצריך.
יוסף הרשקוביץ:
לגבי העובדים המנוידים, כמו שנאמר - כל הנושא הזה של המנוידים, בלי להיכנס לנושא המכרז, הוא נולד בחטא, כי הוא לא מתאים לנו.
איוב קרא:
לא נחזור אחורה, זה דברים שנקבעו כבר, חבל על הזמן.
יוסף הרשקוביץ:
אבל אפשר לשנות אותם.
איוב קרא:
מר אברהם דניאל, דברים חדשים בבקשה או הצעה חדשה.
אברהם יחזקאל:
זה לא דברים חדשים, זה דברים לא מובהרים.
אברהם יחזקאל:
בהחלט אין לי טענות לשירות התעסוקה, אני חושב שהוא עשה את העבודה על פי קריטריונים שהוא קיבל, אין לי ספק בכך, ובהסכמת משרד החקלאות.
אברהם יחזקאל:
לפני כחודשיים באתי לפה והעליתי טיעון, המשנה למנכ"ל אמר שאני מדבר לא לעניין.
אברהם יחזקאל:
כשמציג מר יעקב ניזרי שחילקו 17,200 עובדים, צריך להגיד, לא ל6,000- חקלאים, צריך להגיד מה הייתה הדרישה.
אברהם יחזקאל:
הדרישה הייתה, נדמה לי 26,000-28,000, קרי, כל אחד קיבל את חלקו היחסי.
אברהם יחזקאל:
עכשיו בוא נלך לקריטריונים, ואני מחזיק בידי את הדף של הקריטריונים שקבע משרד החקלאות, מעודכן יותר או פחות, ויש נורמות.
אברהם יחזקאל:
הנורמה נקבעה על ידי אפרת הדס, כלכלנית משרד החקלאות.
אברהם יחזקאל:
אין לי ספק שהיא מקצוענית והיא קבעה נכון, ואף הסכמנו, ואם היו לנו חילוקי דעות, ישבנו איתה, חלק היא קיבלה, חלק לא קיבלה.
אברהם יחזקאל:
אין לי ויכוח.
אברהם יחזקאל:
המשנה למנכ"ל הלך לטור הימני ולטור השמאלי, וכתוב: נורמה זרים קבועים על פי הסכמות.
אברהם יחזקאל:
מעולם לא קיבלתי תשובה עם מי הסכימו.
אברהם יחזקאל:
כשאנחנו ישבנו כארגונים, ישבנו מול אפרת הדס, היה שיתוף פעולה על הטור הימני, על הטור השמאלי כלל לא היה.
אברהם יחזקאל:
במכתב ששלחתי לשר החקלאות, וקיבלתי אתמול תשובה, עונה לי המשנה למנכ"ל שהוא התאים.
אברהם יחזקאל:
שאלתי אותו: למה עיוותת את הקריטריונים של אפרת הדס?
אברהם יחזקאל:
אז הוא משיב לי ואומר: תשמע, אני התאמתי את זה למספר העובדים הזרים הקיימים.
אברהם יחזקאל:
אם התאמת, אז למה אין התאמה?
אברהם יחזקאל:
זאת אומרת, פעמיים יש עיוות.
אברהם יחזקאל:
פעם אחת הוא התאים כי הוא שיחק במספרים, פעם שנייה הוא גם לא הגיע להתאמה.
אברהם יחזקאל:
כשאתה מסתכל במספרים, אז אם נניח ישנם גידולים שהוא קבע עובד ל28- דונם, אז הוא קבע ל63-, ויש מקרים שהוא קבע, לדוגמה גידול מסוים 4 דונם לעובד, קבע 6. זאת אומרת, גם פה הוא לא עשה את זה בהיבט המקצועי.
אברהם יחזקאל:
לו היה אומר: תשמעו, אני מקטין פה ב20%- לכולם את ההיבט המקצועי, זה היה הגיוני, אבל הוא לא עשה כן, כי אז, מה הייתה הבעיה שלי?
אברהם יחזקאל:
להפגין מול משרד הפנים ולהגיד לשר הפנים ולממשלה: אדוני, תגדילו את הכמות.
אברהם יחזקאל:
אני במצב הזה, בהיבט המוסרי, לא יכול לתבוע, לא ממשרד הפנים, לא מממשלת ישראל, עובדים זרים נוספים, כי הקריטריונים אינם נכונים.
אברהם יחזקאל:
אני עמדתי פה ואמרתי: כלל אין אימות בשטח, זאת אומרת, לא בודקים.
אברהם יחזקאל:
ולמה לא בודקים?
אברהם יחזקאל:
הנחיית משרד החקלאות אומרת כך: אנחנו הולכים לפי רואה חשבון 1999, להזכירכם, אנחנו בשנת 2001.
אברהם יחזקאל:
אחר כך אנחנו הולכים לפי המאזן שהוגש, אחר כך אנחנו מבקשים חוזה, או מועצת הייצור, או המשווק, ומושב, נדמה לי הוא גם ביקש.
אברהם יחזקאל:
ואמר: תשמעו, אתם עושים התאמה, אם זה דומה, זה בסדר, לא צריך לבדוק.
אברהם יחזקאל:
לא דומה - בודקים.
אברהם יחזקאל:
רבותיי היקרים, אני טענתי: לא מאמתים, וזה "בלוף" אחד גדול.
אברהם יחזקאל:
ישנם היום מגדלי פרחים שאני אומר לכם בוודאות שמגיע להם יותר עובדים והולכים להרע את מצבם, והם לא מסתדרים עם מה שיש להם.
אברהם יחזקאל:
זאת אומרת, לא יעלה על הדעת שהעיוות הוא בקטע המקצועי קודם כל.
אברהם יחזקאל:
אני טענתי שלא עשו את זה נכון, המתחרה שלי, מזכיר ארגון מגדלי הפרחים הנוסף, הוא אומר: קח לשר החקלאות.
אברהם יחזקאל:
להפתעתנו, יישום הקריטריונים גובל בשערורייה, מתכנני משרד החקלאות, שהיו אחראים לאימות הנתונים, שיתפו פעולה עם חקלאים ואישרו.
איוב קרא:
סליחה, אני היום באתי לדון על מה שנקבע.
איוב קרא:
אני מוכן לעשות דיון אחר על הקריטריונים, אבל כרגע אנחנו רוצים לסיים את העניין הזה.
שאלתיאל שרעבי:
מה הוא יעשה?
שאלתיאל שרעבי:
מי יקטוף לו את הפרחים?
שאלתיאל שרעבי:
מי יקטוף למגדל שהיו לו 8 פועלים ועכשיו אומרים לו 4 פועלים, מי יקטוף לו את הפרחים?
שאלתיאל שרעבי:
מה השטויות האלה?
אברהם יחזקאל:
אל תפריע לי, עוד שתי דקות אני מסיים.
אברהם יחזקאל:
מקובל עלי שתעשה דיון מיוחד לעניין הקריטריונים.
איוב קרא:
בסדר, אבל זה לא הנושא היום.
אברהם יחזקאל:
נכון להיום, מה שאני מציע, לא יעלה על הדעת - ואני אמרתי את זה גם בפעם הקודמת - שימשיכו לעצור את העובדים ולא יכניסו אותם.
אברהם יחזקאל:
קודם כל, חייבים לשחרר את העובדים לאלתר.
אברהם יחזקאל:
להזכירכם, אנחנו במלחמה, יש מלחמה - מדברים על פלשתינאים, יושב איש הצבא, ואני הייתי גם איתו בקשר, ואומר: מה שהיה לפני שבוע, נגמר היום.
אברהם יחזקאל:
זאת אומרת, אין פלשתינאים.
אברהם יחזקאל:
רבותיי, מדינת ישראל נמצאת במלחמה, ולהפסיק להתעסק עם העובדים הישראלים, זה שטויות, זה כל אחד מגיע לפה עם משחקים, ואלף פעם אני הסברתי ואני אמשיך להסביר לכם - אני הכנתי תכנית להכשרת עובדים ישראלים, זה לא עבר בגלל 30,000 שקל.
אברהם יחזקאל:
על בימת הכנסת הודיע שר העבודה דאז, אלי ישי: הם לא מוכנים לעבוד בחקלאות.
אברהם יחזקאל:
מספיק כבר להתעסק עם הדבר הזה.
אברהם יחזקאל:
תנו 100 שקל, 300 שקל, נוח יותר למחוסר עבודה לשבת בבית ולקבל את הצ'ק.
אברהם יחזקאל:
מה, הוא ילך לעבוד קשה?
אברהם יחזקאל:
למה מה קרה?
אברהם יחזקאל:
הוא יעמוד בגשם ויקטוף תפוזים?
אברהם יחזקאל:
מה, הוא לא נורמלי?
אברהם יחזקאל:
תתחילו לחשוב טיפה לעומק, מספיק, תתעוררו כבר.
אברהם יחזקאל:
אתם גורמים נזק כבד לחקלאות ואתם מחסלים אותה בשיטתיות, באחריות משרד החקלאות.
איוב קרא:
חברים, אני רוצה לתת למר יוסטה בלייר לדבר, ולהגיע לסיכום.
יוסטה בלייר:
הוועדה הזאת יושבת כבר, לדעתי, יותר משנתיים או שלוש.
יוסטה בלייר:
היא דנה, והיא תמשיך לדון עד סוף הימים, ולמה?
יוסטה בלייר:
כי בישראל צריכים כל בוקר לקום 56,000 עובדים בחקלאות, מלבד העצמאים.
יוסטה בלייר:
יש כ20,000- ישראלים, יש כ22,000- תאילנדים, והיו 16,000 פלשתינאים והם אינם.
יוסטה בלייר:
גם להכניס 1,000 ישראלים וגם להכניס 2,000 ישראלים, אנחנו במחסור של שליש מכוח העבודה.
יוסטה בלייר:
על רקע המחסור הזה כל התופעות השליליות בעולם - זה מתחיל בקריטריונים וזה נגמר בהברחות, וזה לא ייגמר בחיים, אלא אם כן מישהו יבין שצריך לעזור לחקלאות לעמוד על רגליה.
יוסטה בלייר:
יש לנו מספיק צרות גם בלי עובדים, יש לנו מים, יש לנו מטבעות, וכולם יודעים שרווחיות הולכת ומנמיכה, והציבור נהנה מזה, כי בסך הכל הוא קונה מזון בזול.
יוסטה בלייר:
אני פונה למר איוב קרא כחבר כנסת, לא כיושב ראש הוועדה הזו, חבר'ה, תעזרו לנו לחיות, הממשלה פשוט מפריעה לחקלאיה לחיות.
יוסטה בלייר:
זה הכל.
איוב קרא:
נציגת משרד הפנים, אני רוצה שתעני למה שהועלה פה, שמשרד הפנים לא מכבד את ההקצאות שנותן שירות התעסוקה.
מיכל יוסף:
אנחנו קיבלנו את הרשימה של ההקצאות רק אתמול, אנחנו כרגע עובדים על זה, וכל חקלאי שיש לו את ההיתר ביד, שיפנה ליחידה שלנו בנתב"ג ויסדיר את זה עם היחידה בנתב"ג.
איוב קרא:
אין בעיה בזה?
מיכל יוסף:
אין בעיה בנושא הזה.
קריאה:
מה הפרוצדורה בנתב"ג, בקצרה?
קריאה:
אני מחר בא אלייך עם פתק, שקיבלתי הקצאה לשני עובדים זרים.
קריאה:
מה קורה הלאה?
מיכל יוסף:
היא בודקת את זה למול הרשימה, היא בודקת מה היה לך בעבר, והיא אומרת לך מה מגיע לך.
מיכל יוסף:
אם היה לך מצב שבעבר היו לך 8 עובדים והיום יש לך היתר לפחות, היא תודיע לך שאת העובדים הנותרים יצטרכו להעביר למישהו אחר.
קריאה:
לא היו לי, קיבלתי 2 חדשים.
קריאה:
אף פעם לא היו לי ויזות.
מיכל יוסף:
אז אתה לוקח מהפול שקיים פה בארץ.
דינה דומיניץ:
מידיעה אישית שלי, הלשכה בנתב"ג כבר עשתה היערכות מוקדמת.
דינה דומיניץ:
כבר מספטמבר, בעקבות תיקים שהיו לנו עם הערבה התיכונה הם עשו היערכות מוקדמת, פנו לכל החברות המלוות של החקלאות וביקשו רשימות, בדיוק כמה נמצאים בפועל אצל כל חקלאי, כמה הקצאות יש לו לעומת כמה יש לו בפועל, והיום כבר יש לנו נתונים מרוב החברות.
דינה דומיניץ:
קיבלו את הרשימות - לא כולם העבירו, נכון, אבל יש אחוז ניכר של חברות שכן העבירו, והם כבר יושבים עם נתונים שיש להם.
דינה דומיניץ:
למשל, עודף כאן ועודף שם, ותבוא, תגיש בקשה וייקחו משם - לא אתה תצטרך ללכת לחקלאי.
קריאה:
מי ייקח?
דינה דומיניץ:
משרד הפנים.
דינה דומיניץ:
לא ייקח בפועל, אבל הוא יגיד.
דינה דומיניץ:
למשרד הפנים אין יחידת אכיפה.
דינה דומיניץ:
חברת כוח האדם.
מוטי שמש:
איזו סמכות יש לחברת כוח האדם לקחת ממישהו את הפועלים ולהעביר אותם למישהו אחר?
דינה דומיניץ:
היא זאת שהעבירה.
אברהם רביץ:
שירות התעסוקה הודיע שהוא מאשר לפלוני 2 פועלים.
אברהם רביץ:
בסדר, חברת כוח אדם העבירה לאותו פלוני 2 פועלים, עכשיו לא מגיע לו אף אחד.
דינה דומיניץ:
בסדר, יש גם מצבים כאלה, אבל יש גם מצבים שחברת כוח האדם העבירה עובדים ממעסיק אחד למשנהו גם בלי שהייתה לו הקצאה.
דינה דומיניץ:
לכן, יש מצב היום שיש חקלאים שלמרות שיש להם הקצאה של 5, יש להם 14, ויש כאלה שלמרות שביקשו 3, יש להם רק 1, כי ההוא עובד אצלו, וקומבינות כאלה וכאלה.
דינה דומיניץ:
ואת זה אתם בטח יודעים טוב ממני.
איוב קרא:
אנחנו רוצים להבין, משרד הפנים, מה תפקידו בעניין ואיך הוא עושה סדר בעניין הזה?
אפרים כהן:
אני מבקש לענות.
אפרים כהן:
אני רוצה לבשר לכם בשורה טובה.
אפרים כהן:
אני מעריך שבזמן הקרוב ביותר המשרד לביטחון פנים, משרד העבודה ומשרד הפנים משנים את כל פני האכיפה במדינת ישראל.
אפרים כהן:
זו בשורה טובה.
אפרים כהן:
הדבר הזה הוא בשלבי סיום.
אפרים כהן:
אני מעריך שבימים הקרובים אנחנו נצא בהודעה מסודרת - סוף סוף שלושת הגופים האלה, בטיפול מערכתי, מתחילים לראות אכיפה.
אפרים כהן:
אנחנו לא נגלגל אתכם למשטרה, והמשטרה לא תגלגל אתכם למשרד הפנים, משרד הפנים לא יגלגל אתכם למשרד העבודה, אלא תהיה פה עבודה משותפת של שלושת הגורמים, כשזה באחריות של שלושת הגורמים ובמקשה אחת.
אפרים כהן:
נקבע על פי החלטת ממשלה שכל אותם המשאבים שהקצה משרד האוצר לנושא אכיפת חוקים בנושא עובדים זרים, יהיו אך ורק לנושא הזה.
אפרים כהן:
צר לי שבעבר לא בוצעו החלטות ממשלה בנושא זה, מתוך סיבות אובייקטיביות.
אפרים כהן:
סדר העדיפויות - היום יש הגנה על הנושא הזה.
אפרים כהן:
אני מעריך שבעוד שבועיים-שלושה כבר נתחיל לראות את האור בקצה המנהרה, שאותם השוטרים שיהיה להם ייעוד לנושא עובדים זרים, יעסקו רק בעובדים זרים, ותופעל יחידה של אגף אכיפה של משרד העבודה פלוס יחידה משטרתית פלוס נציג משרד הפנים.
אפרים כהן:
בתוך היחידה הזו ינועו ויאכפו חוקים - נגד מעסיקים שמעסיקים עובדים לא חוקיים, נגד ברחנים, נגד כל הגורמים האלה, ואני מעריך שנתחיל לראות אור במנהרה.
אפרים כהן:
אני לא בא בבשורה גדולה שאנחנו מיד נעשה סדר גדול - יגורשו העובדים הזרים הלא חוקיים, יועבר אותו עובד אשר קיבל היתר למעסיק מסוים ועבר, זו עבירה.
אפרים כהן:
הוא יצטרך לחזור או לצאת החוצה, ואני מעריך שאנחנו נתחיל לראות אור במנהרה.
איוב קרא:
בן אדם שהקצו לו 2 עובדים והיו לו 5 - איך אנחנו פותרים את הבעיות הללו?
איוב קרא:
אחד שלא היו לו ופתאום מגיע לו 4?
אפרים כהן:
אדוני היושב ראש, יהיה פתרון.
אפרים כהן:
אני אומר כך: אני מעריך שהדבר הזה יסתיים בימים הקרובים, אני מוכן לפגוש אחר כך, עם חבריי, את כל הארגונים החקלאיים, נשב כולנו ביחד ונטכס עצה איך אנחנו מתחילים בנושא האכיפה.
אפרים כהן:
הרי חובתנו לקיים את החוק, אם שירות התעסוקה הוא המוסמך במדינה לתת ליהודי הזה 2 עובדים, צריך לתת לו את 2 העובדים, ואם אצל היהודי הזה מועסקים 5 עובדים שלא כחוק, צריך לנקוט בכל חומרת הדין נגדו, שהוא מעסיק שלא כחוק.
אפרים כהן:
צריך להיות פה סדר.
אפרים כהן:
אני מודיע חד משמעית, ברגע שיתחיל הנושא הזה, תתחיל להיות אכיפה, תוך כדי שמירת כבוד העובד הזר וזכויותיו.
אפרים כהן:
ודבר שני, אנחנו נחמיר בכל חומרת הדין נגד מעסיקים אשר לא מעסיקים כדין, אנחנו התחלנו כבר להגיש תביעות משפטיות, ואני שמח לבשר שארגנו את היחידה המשפטית של משרד העבודה כיחידה נפרדת לנושא עובדים זרים, יש בה היום 5 משפטנים, מגישים תביעות, ואני שמח לבשר שבחודש אחד הגשנו כ100- תביעות משפטיות נגד מעסיקים.
אפרים כהן:
כוח השילוב הזה של אכיפה, תביעות משפטיות, משטרת ישראל, משרד הפנים, משרד העבודה, מפקחים בשטח, אני מקווה שנתחיל לראות בשורות טובות ולא נדון על הנושא הזה.
יצחק פורת:
אני לולן ממושב רשפון.
יצחק פורת:
הידיים שלי מחורצות מעבודה.
יצחק פורת:
אני קיבלתי הודעה שלא מגיע לי אף עובד - אני מגדל 600 טון הודים לבשר.
יצחק פורת:
תמונה מהלילה הזה: אני בלילה שלחתי 6 משאיות.
יצחק פורת:
יש לי גם בית חימום לאפרוחים.
יצחק פורת:
אם אני לא זכאי לפועל, איך הייתי מטפל?
יצחק פורת:
מה שקרה הלילה: הבן שלי היה בבית החימום של האפרוחים, התאילנדי היה במשלוח של ההודים ואני במשקל.
יצחק פורת:
אחרת - במקרה הייתה גם הפסקת חשמל - היו הולכים לי רק 20,000 אפרוחים.
יצחק פורת:
מה שאמרו מר אברהם דניאל ומר יוסטה בלייר בנושא של הקריטריונים - לא יכול להיות שעשו פה עיוות כזה.
יצחק פורת:
מה שאני מחר צריך לעשות, זה לסגור את המשק.
יצחק פורת:
לגביי נושא הקריטריונים זה גזר דין מוות.
סא"ל יצחק גורביץ:
לפני הימים האחרונים אישר שר הביטחון 5,800 היתרים לכלל החקלאות, וחלקם כבר נוצלו, וזה מספר שהלך וגדל עד לאירועים האחרונים.
סא"ל יצחק גורביץ:
נראה מה יהיו ההתפתחויות עכשיו.
קריאה:
מה זה נראה מה יהיה?
קריאה:
לא מספיק מה שראינו עד עכשיו?
סא"ל יצחק גורביץ:
אם אתם לא רוצים, אפשר לא להילחם על זה, אין בעיה, אני אומר לשר הביטחון שלא.
איוב קרא:
חברים, אני רוצה לסכם את הדיון של היום באלה הדברים: קודם כל, אני שמח שנקבעו קריטריונים, ואני מברך על כך לגבי החקלאות.
איוב קרא:
דיון על הקריטריונים עצמם, האם הם עונים על הציפיות או לא, ייערך בקרוב, אבל הוועדה דורשת מכל הגורמים הנוגעים בדבר, ומשירות התעסוקה במיוחד, לקיים את הקריטריונים כלשונם, בהתאם למדד שנקבע שם.
איוב קרא:
הוועדה מבקשת ממנהלת העובדים הזרים לקיים דיון עם כל ארגוני החקלאים ועם משרדי הממשלה הנוגעים בדבר כדי להביא למצב שיהיה סדר בהקצאת העובדים הזרים בעקבות הקריטריונים.
איוב קרא:
זאת אומרת, אם מישהו לא מקבל או לא קיבל והוא חושב שהוא צודק, או מישהו שקיבל 2 והיה לו 5, או להפך - כל הדברים הללו, לחשוב איך מטפלים בהם במסגרת כל הכוחות המשותפים.
איוב קרא:
הוועדה דורשת משירות התעסוקה לתת מענה מיידי לנושא 4,000 העובדים העונתיים החסרים לקטיף ההדרים.
איוב קרא:
הוועדה מודאגת ממצב החקלאות בארץ וקוראת לכל הנוגעים בדבר לסייע ולעזור לחקלאות לעמוד על הרגליים.
איוב קרא:
הוועדה קוראת לישראלים, לשירות בתי הסוהר ולמשרד הביטחון להקל ככל האפשר בקבלת עובדים לחקלאות.
איוב קרא:
לא נכנסתי לפרטים בנושא 4,000 העובדים העונתיים.
איוב קרא:
אני מצפה שהיום תהיה תשובה בנושא.
איוב קרא:
תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.
איוב קרא:
אנחנו מציינים היום את יום המהגר הבין-לאומי שנקבע ל-18 בדצמבר מדי שנה, על-פי החלטת האו"ם מיום 4 בדצמבר 2000.
איוב קרא:
ביום זה אימץ האו"ם את האמנה הבין-לאומית להגנה על זכויות האדם של מהגרי עבודה ובני משפחותיהם.
איוב קרא:
במדינת ישראל היום, ובמיוחד בתקופה האחרונה, לאור הסחף בהעסקת מהגרי עבודה, או עובדים זרים, מתחילה מודעות לתופעה הזאת.
איוב קרא:
לדעתי, לפני מספר שנים לא נתנו את הדעת על הסוגייה הזאת כמו שצריך.
איוב קרא:
אני חושב שיש התקדמות ביחס ובטיפול בזרים.
איוב קרא:
באתי לכאן מדיון שחלק מהנוכחים פה השתתפו בו, בנושא הכרה בכל עובד זר שנכנס בצורה חוקית, או אפילו תייר שנכנס לארץ והוא נפגע בעת פיגוע טרור, להכיר בו כאזרח ישראלי לכל דבר וענין, כולל טיפולים של מוסדות המדינה, הטבות או פיצויים שניתנים גם למשפחתו שנמצאת בחו"ל.
איוב קרא:
מבחינת המדינה זה נותן לה דימוי מאד חיובי.
איוב קרא:
למשל, האלמן של הפיליפינית שנהרגה בפיגוע בחיפה יקבל קצבה כל ימי חייו, בפיליפינים.
איוב קרא:
שנית, מי שנפגע וייקבעו לו 20% נכות ומעלה, על-פי הדיווחים של המוסד לביטוח לאומי, יקבל קצבה גם אם לא תחודש אשרת העבודה שלו בישראל.
איוב קרא:
בישראל יש היום כ-250,000 עובדים זרים, לא כולל הפלשתינים.
איוב קרא:
המשמעות היא שהם די מורגשים ודומיננטיים בתוכנו.
איוב קרא:
אי-אפשר לנהל את המשק בלעדם, כי הם עושים עבודות רבות שהישראלים, לצערי, לא רוצים לעסוק בהן.
איוב קרא:
אני באופן אישי חושב שצריך לכבד כל מי שמגיע לכאן, לתת לו את ההרגשה הטובה ביותר, כי הוא בא בשליחות של המדינה.
איוב קרא:
ברגע שאדם מגיע לארץ ומקבל אשרת עבודה, הוא בוודאי לא בא כדי לשחק.
איוב קרא:
וכשמדובר בעובדים בעיקר חוקיים, הם ממלאים מקום מרכזי בחיינו, מכיוון שלצערי, מתחיל להתחנך דור בישראל שלא רוצה לעבוד בבנין, בחקלאות  ובסיעוד.
איוב קרא:
פירוש הדבר שאנחנו צריכים לכבד את אלה שעושים בשבילנו את העבודה הזאת, למרות שהייתי רוצה לראות את המובטלים בישראל נכנסים למעגל העבודה ותופסים את המקומות הללו.
איוב קרא:
אבל כל עוד אנחנו לא מגיעים למצב הזה, כל מי שבתוכנו שעובד בישראל צריך לקבל את כל הקרדיט ואת כל הכבוד על כך שהוא משרת את המדינה ועושה מה שטוב למדינה.
איוב קרא:
אני שמח שיש ארגונים שונים שמטפלים בנושא העובדים הזרים ואני מאד מעריך את זה, גם אם לפעמים זה לא נוח למישהו, אבל צדק צריך שייעשה, ועם כל הכבוד מדינת ישראל היא מדינת חוק וסדר.
איוב קרא:
אני יודע איך מתנהלים דברים כלפי זרים במרחק לא גדול ממדינת ישראל ואני שומע סיפורי זוועה על מה שקורה שם, אבל אני שמח שבמדינת ישראל הנושא הזה מתחיל להתמסד.
איוב קרא:
אני עומד בראש ועדה שכמעט מדי שבוע דנה בסוגיות שונות הקשורות לזרים.
איוב קרא:
אנחנו מנסים ללבן את הדברים כדי לא ליצור קונסנסוס סביב הסוגייה הזאת וכדי לגבות אותה.
איוב קרא:
כי אם החלטנו לייבא עובדים זרים, המשמעות היא שאנחנו צריכים להיות כפופים לאמנת האו"ם בנושאי חינוך, בריאות ובנושאים אחרים שעליה חתמה מדינת ישראל.
איוב קרא:
אני יודע שיש בעיות קשות סביב הנושאים הללו.
איוב קרא:
יש אלפי בני-נוער בישראל שקשורים לעובדים זרים, שיש להם בעיות קשות בנושאי חינוך ובריאות.
איוב קרא:
אנחנו מנסים לטפל בבעיות האלה ונעשה כל מה שאפשר כדי ליצור אווירה כך שכל מי שנמצא בארץ יקבל את המקסימום ואת כל הקרדיט כל עוד הוא נמצא בארץ, ולא יהיה מצב שאנשים ירגישו שמפלים אותם מפני שהם לא שייכים לארץ או לא רוצים אותם פה מסיבה שלהי.
איוב קרא:
אני פותח את הדיון ומזמין את יושב-ראש ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות חבר-הכנסת צבי הנדל לומר את דבריו, ואחר-כך נעבור לסדר הדוברים שנקבע.
הקליטה והתפוצות):
תודה רבה לאדוני היושב-ראש, חבר-הכנסת איוב קרא.
הקליטה והתפוצות):
בוקר טוב לכולם.
הקליטה והתפוצות):
כמו לכל מטבע, גם בנושא הזה למטבע הזאת יש שני צדדים.
הקליטה והתפוצות):
יש הצד הבסיסי, אנושי, של זכויות אדם, זכויות אזרח, רפואה, חינוך, בריאות, שיכון, שלום הילד – כל הדברים הבסיסיים שבני-אדם נורמליים חייבים לדאוג זה ולזה ולתת את כל הכבוד הראוי ואת השירות הדרוש.