GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יורי שטרן:
שאחר כך היא דואגת להשוות את הכסף שהעובד מקבל למה שהוא פחות או יותר היה מקבל בסין.
יורי שטרן:
זה ענייננו, כי אנחנו אחראים על זה.
יורי שטרן:
זה לא ענייני התאחדות הקבלנים, אבל זה ענייננו כמדינה.
יורי שטרן:
היו"ר יורי שטרן: אנחנו לא יכולים להיות פה שותפים לשוד,
יורי שטרן:
אפרים כהן: יש לנו מומחים שלנו שיודעים לנתח, אלה
יורי שטרן:
בזה.
יורי שטרן:
שזה לא הפורום המתאים לברר את הטענות העובדתיות.
יורי שטרן:
אין לנו שום דבר להוכיח את זה או לא להוכיח את זה, יגידו לנו: לא נכון, וזה לא מקרה שבדקנו ושזה יהיה רציני שנתייחס.
יורי שטרן:
פה.
יורי שטרן:
באופן כללי.
יורי שטרן:
היות שהיא טיפלה במקרה הקודם, אז היא מכירה קצת את העניין, אבל בפירוש אין לנו כאן להגיד על דברים ספציפיים, ולשם כך קיימת מחלקת האכיפה של משרד העבודה, שיש לה סמכויות החקירה ואפשרות לגשת לבית משפט.
יורי שטרן:
משה טראוריג: סליחה, היא לא הורשעה בעבירת חוק שכר
יורי שטרן:
הכניסה לישראל, לא על חוק שכר מינימום.
דניאלה במברג אנוש:
משה טראוריג: על שכר מינימום יכול לעבור רק מעסיק
דניאלה במברג אנוש:
דניאלה במברג אנוש: אני אמרתי נכון.
דניאלה במברג אנוש:
אתה חוזר וממשיך ואני
אפרים כהן:
האזרח באה ונותנת איזה שהוא משפט בומבסטי ובזה היא סיימה את תפקידה.
אפרים כהן:
אגף האכיפה של משרד העבודה מופקד על אכיפת חוקי עבודה, ותפקידו לבדוק בצורה יסודית ומעמיקה את העניין.
אפרים כהן:
לכן, אם את רוצה פרטים, בבקשה.
אפרים כהן:
משרד העבודה בשנת 2000 טיפל בלמעלה מ4,200- מקרים והטיל קנסות.
אפרים כהן:
לכן, לומר את המשפט מאגודת זכויות האזרח ובזה לסיים, יש גם טיפול יסודי ומעמיק בכל התחום.
דניאלה במברג אנוש:
גדעון עזרא: כתוב: שנתיים או קנס, ומה שאנחנו עושים
דניאלה במברג אנוש:
סוהר, גמרת עם התופעה בכל הארץ.
דניאלה במברג אנוש:
הכנסת גדעון עזרא.
דניאלה במברג אנוש:
היו כמה אנשים בבית
דניאלה במברג אנוש:
גדעון עזרא: סלח לי, העובדה שפה בפורום הזה יש
דניאלה במברג אנוש:
דניאלה במברג אנוש: זה סיפור אחר, אבל אתה לא שמעת אותי
דניאלה במברג אנוש:
שמואל ארד: אני מוחה גם על הצורה וגם על הצגת
דניאלה במברג אנוש:
שמואל ארד: בדיוק על זה אני מדבר.
דניאלה במברג אנוש:
אנחנו לא מדברים
שמואל ארד:
ציפי שינקמן: מי שלא יודע בעצם את העבודה, יכול לדבר
שמואל ארד:
שמואל ארד: תארי לעצמך איך נראית חברה כזאת בחוץ,
שמואל ארד:
באמת.
שמואל ארד:
שתצא צדקתה.
שמואל ארד:
חברה מכובדת,
שמואל ארד:
היו"ר יורי שטרן: בגלל שזאת חברה מכובדת, אני חושב
קריאה:
מזמינים אותה לכנסת?
קריאה:
יש כל יום כתבות בעיתונים.
קריאה:
אני לא ראיתי שמזמינים חברות לכנסת.
קריאה:
זרים.
קריאה:
בתחום הזה לדעתי לא כל כתבה היא שווה דיון נפרד, אבל זאת כן.
קריאה:
זה לזכותכם, כי זאת סולל בונה.
קריאה:
אילו הייתה איזו שהיא התארגנות קבלנית זוטרה, לא הייתי בכלל עושה את זה כך.
קריאה:
מצפוני שקט לגבי ההתנהגות של חברת סולל בונה, בהתחשבנויות שלה.
קריאה:
אני חושב שחברה כזאת לא תרשה לעצמה זיופים ועיוותים ועבירות בוטות של החוק.
קריאה:
מפחיד אותי סיפור אחר, ולזה אני עדיין לא רואה תשובה ברורה או פתרון.
קריאה:
אנחנו כל הזמן מדברים על הגורם השלישי שהוא מעורב בעסק, בדרך כלל חברת כוח אדם, במקרה שלכם חברה סינית ממשלתית מכובדת, אבל המשטר שם הוא לא כל כך עונה לתקנים שלנו.
קריאה:
מעמד העובדים, מעמד האזרחים מול הגורמים הממשלתיים הוא שונה ממה שאנחנו מכירים.
קריאה:
לכן כשאתם מתנערים מאחריות ואומרים: זה החברה, היא זאת שלוקחת את הדרכונים, זה עבירה על החוק שלנו ואתם אחראים, וזה גם מופיע בכתבה.
קריאה:
העובדים למרות שקודם היה סיכום עם בנק הדואר שהם יכולים להוציא את זה גם עם כרטיס עובד.
קריאה:
סיכום עם בנק הדואר, הסיכום הזה הוא בניגוד להוראות משרד העבודה וזה שונה.
קריאה:
יש הוראה חד משמעית של סולל בונה, ולא מאתמול.
קריאה:
שבזה שאתם כחברה מכובדת, מובילה, עם פעילות בחוץ לארץ וכדומה, בעלת מוניטין בינלאומי, זה שאתם מפקידים בידי גורם שלישי חלק מהאחריות וחושבים שזה בסדר, ואינני יודע כמה אתם בודקים את זה, ואינני יודע כמה באמת התשובה שהם לא גובים כספים היא תשובה שאין לה עוד איזה שהוא עורף בלתי ידוע פה, אני לא חושב שזה נכון לעשות.
קריאה:
זה נראה כפתרון קל, זה בסוף חוזר, אם זה חוזר בכתבות זה עוד טוב, כי זה מאפשר בירור גלוי.
קריאה:
משמעית שמי שאחראי להעסקת עובדים בישראל זה סולל בונה ולא מעניין אותנו כל גוף אחר.
קריאה:
אפרים כהן: היה ויכוח ולכן הובהר, ואני שמח מאוד
קריאה:
היו"ר יורי שטרן: אני חושב שאנחנו אחרי ההבהרות של
קריאה:
אפרים אריאלי:
קריאה:
החשבון הוא אישי של העובד הסיני.
קריאה:
אי
קריאה:
היו"ר יורי שטרן: אתם גם לא משטרה ולא מערכת המשפט
קריאה:
השותפות הזאת לא יכולה להיות על כתפי החברה הספציפית, זה יותר משרד העבודה ביחד עם משרד החוץ שצריכים לחשוב על מערכת יחסים.
קריאה:
ההסכמים הבילטרליים והשקיפות בנושא הזה הם אולי הפתרון, ולא עם כל משטר אפשר להגיע לזה.
קריאה:
הגורם השלישי לא יכול להיות אחראי על שום דבר, לא על משכורת, וניכיתם את זה, לא על דרכונים, לא על שום דבר אחר שהוא בתוך מערכת שקופה של יחסי עובד-מעביד.
קריאה:
משה טראוריג: מה עם ההתנדבות של מר שאול עמית?
משה טראוריג:
היו"ר יורי שטרן: אינני רוצה לדון בזה על רגל אחת.
משה טראוריג:
זה
משה טראוריג:
היו"ר יורי שטרן: אינני בטוח שהשיטה המרוכזת של תשלום
אפרים כהן:
בזמנו, ומשרד העבודה הוא לא מונופול על
שמואל ארד:
את העובדים.
שמואל ארד:
אולי יהיו לנו עובדים ככה
עזרא ג'אנו:
לשולחן, על מה מדובר?
עזרא ג'אנו:
מהמשכורת משולמת באמצעות מדור
עזרא ג'אנו:
היו"ר יורי שטרן: הכוונה הייתה שמה שעובר דרך מדור
עזרא ג'אנו:
הפעילות הזאת.
קריאה:
אמרת.
קריאה:
אני התכוונתי לשלם.
עזרא ג'אנו:
להבטיח שבאמת ייעשה משהו מתוקן, כי אני מסכים להערת היושב ראש, אני מאוד לא בעד הגישה שיש לה אוריינטציה בולשביקית.
עזרא ג'אנו:
אבל אם אפשר לתת שירות לחברות ולהבטיח שהעובדים הזרים יוכלו ליהנות מאיזה שהוא הסדר מבוקר ממלכתי, אני מודיע שהשירות ייתן כתף.
עזרא ג'אנו:
במדור התשלומים, וכדאי לעשות בדיקה ניטרלית של איך הדבר הזה עובד.
עזרא ג'אנו:
יכול להיות שיש בו גרעין שאפשר לאמץ אותו, לא בטוח, אבל מאוד יכול להיות.
עזרא ג'אנו:
באחריות של העסקת אלפי עובדים ותשלם
עזרא ג'אנו:
היו"ר יורי שטרן: אינני יודע.
עזרא ג'אנו:
זה לא העניין כעת.
עזרא ג'אנו:
מדינת
קריאה:
בשנתיים האחרונות.
קריאה:
היו"ר יורי שטרן: אני אומר בסדרי גודל זה אותו הדבר.
קריאה:
מקרה.
אלי פז:
שלעניין של עובדים זרים, שירות התעסוקה, אגף מדורי התשלומים, יקבל דיווחים על השכר ותהיה לו הזרוע של הבקרה ולא הניהול.
אלי פז:
משמעות הניהול היא שאם אתה לא שילמת לעובד זר מאוזבקיסטן משהו כתוצאה מאיזו שהיא תקלה, זה הפך להיות בעיה מדינית בין מדינת ישראל לבין אוזבקיסטן.
אלי פז:
לכן הנהלת משרד העבודה שקלה את העניין הזה, היא התייעצה עם גורמים שונים, ומצאה שהדרך הטובה ביותר היא למצוא את המודל של הבקרה שלשירות התעסוקה יש הכלים לעשות את זה.
אלי פז:
לא נוכל לשנות את זה.
אלי פז:
האמירה שלי, אין
אלי פז:
היוזמה.
ציפי שינקמן:
המבצעת היא גם הזרוע המבקרת יש לזה
ציפי שינקמן:
היו"ר יורי שטרן: אמרתי שיש לי ספקות לגבי השיטה הזאת.
ציפי שינקמן:
הסיכום שלך לגבי כל האירוע הזה שהיה עם
יורי שטרן:
לומר ולהמשיך משהו בעניין הזה.
יורי שטרן:
אתה דיברת פה בצורה בהחלט הוגנת לגבי כל העניין של העובדים הזרים, ואני חושב שכדי להשלים את המעגל צריך להמשיך ולדון בצד השני של הבעיה.
יורי שטרן:
הצד השני של הבעיה הוא העניין של האכיפה.
יורי שטרן:
אני רוצה להבהיר פה בצורה חד משמעית, אני בהחלט מקבל את העניין של האכיפה על תנאי העבודה של העובדים הזרים, וכל שירבו באכיפה, כן ייטב.
יורי שטרן:
אני חושב שמבחינת פני החברה, צריך לוודא שהעובדים מקבלים את מלוא זכויותיהם ומשלמים להם את מה שמגיע להם ואף אחד לא עושק אותם.
יורי שטרן:
בעניין הזה אין עוררין.
יורי שטרן:
מה שאני אומר לא בא להגיד כנגד, אני בא להשלים את הדברים, אני רוצה להבהיר את זה, שלא יגידו שעכשיו אני תוקף בכיוון השני.
יורי שטרן:
נתן פרנקל: לא, אני מדבר על העניין שעובדים מגיעים
יורי שטרן:
נתן פרנקל: כן, אבל לא עושים כלום.
יורי שטרן:
אנחנו מטפלים
יורי שטרן:
שאיש לא עושה כלום.
יורי שטרן:
אני מדבר בעיקר על עניין הגירוש ולא על
שמואל ארד:
היו"ר יורי שטרן: אם מספר התיקים שנפתחו, אפילו בצורת
קריאה:
ציפי שינקמן: זה לא עושה כלום, כי אתה בעצם רוצה
קריאה:
ציפי שינקמן: אתה נתת תלונה, אני באמת אמרתי לך
חגי הרצל:
אני חושב שזה לא הוגן, בלשון המעטה, מבחינתה של מדינת ישראל ורשויות האכיפה שיהיה מצב שאלו שהם בסדר ייפגעו מהעניין הזה, שהיום אני יכול להגיד בוודאות שלא קיימת הרתעה בכל מה שקשור לאכיפה של שהייה ללא היתר והפרה של תנאי אשרה, של מה שנקרא ברחנים.
חגי הרצל:
אני חושב שאנחנו היום במצב חירום.
חגי הרצל:
במצב חירום! עם כל הכבוד, צריך להפסיק עם הקנסות המינהליים ולעבור בדיוק לגרסה שחבר הכנסת גדעון עזרא מדבר עליה, להגיש כתבי אישום.
חגי הרצל:
המפתח וריכוז המאמץ הוא במעסיקים.
חגי הרצל:
פקחי משרד העבודה הגישו רק כתבי אישום, כי אנחנו במצב חירום, היום כל מעסיק עושה מה שהוא רוצה, ואני לא מדבר על מעסיקים שנמצאים פה, כי אלה שנמצאים פה הם בסדר, יש לנו גם דו-שיח איתם, הייתה לנו גם פגישה איתם במשרד ואנחנו גם התחייבנו שאנחנו נעשה לצורך ההרתעה פעולות נקודתיות של אכיפה של המשטרה בשביל ליצור הרתעה בתחום של הפרה של תנאי אשרה, מה שנקרא ברחנים.
חגי הרצל:
רק עכשיו לאחרונה קיבלתי ממר ספי כמה מוקדים של מקומות שיש בהם ריכוז גבוה של ברחנים ואנחנו נטפל בזה, זה בתיאום עם אגף החקירות במשטרה.
חגי הרצל:
הגשנו דוח שיוגש עכשיו בפני השר החדש, איך אנחנו רואים כמשרד לביטחון פנים את האכיפה בטווח הקצר ובטווח הארוך.
חגי הרצל:
בטווח הקצר אנחנו בהחלט הולכים לתת דגש לעניין הזה של ברחנים, של מפירי תנאי אשרה, בוודאי ובוודאי של אלו שמפירים את חוק הכניסה לישראל.
חגי הרצל:
ישבנו בישיבה בעניין מחסור כוח אדם בבניין, אמרתי שכנגד דעתי הכללית, שהיא בעד שחרור העובדים מההצמדה שלהם, מהכבילה שלהם על ידי המעסיקים, אני חושב שבמצב הזה, כן כדאי ללכת גם על הפעילות נגד העובדים שעברו ממעסיק למעסיק, כי אחרת זה פשוט תחום פרוע.
חגי הרצל:
יהודית נאות: הרבה זמן מטריד אותי העניין של העובדים
יורי שטרן:
יהודית נאות: ההרגשה הבסיסית שלי היא שזה לא חוכמה
יאיר פרץ:
הכנסת יהודית נאות.
יאיר פרץ:
אין לי מילים על ניהול הישיבות, על האכפתיות ועל שימת הדגש על כל מה שקשור בעניין העובדים הזרים.
יאיר פרץ:
שמואל ארד: אני אסביר גם מה קורה בשטח.
יאיר פרץ:
לצערנו,
יאיר פרץ:
יאיר פרץ: הייתי רוצה לשמוע את אנשי המקצוע.
יאיר פרץ:
אתה
אפרים כהן:
מה השני צריך לעשות.
אפרים כהן:
זה קל מאוד.
אפרים כהן:
אנחנו מדברים על עניין אנושי ממדרגה ראשונה, ואנחנו מדברים על עניין בעייתי, ואנחנו מדברים על מה השני צריך לעשות.
אפרים כהן:
אני הייתי רק ממליץ שכל אחד שיושב כאן, אם זה התאחדות הקבלנים ואם זה המשרד לביטחון פנים, ואם זה משרד העבודה ומשרד הפנים, בינתיים כל עוד אין שום שינוי בעניין הארגוני או אין הקמת רשות או אין הקמת משטרת גבולות, שכל אחד יעשה את חלקת האלוהים הקטנה שלו.
אפרים כהן:
אם אני אתחיל לבקר מה עושה השני, אז פעם זה המעסיקים ופעם למה המשטרה לא מגרשת ופעם למה משרד הפנים לא נותן היתרים, אין גבול לדברים האלה.
אפרים כהן:
קורה.
אפרים כהן:
היו"ר יורי שטרן: היות שזו הישיבה האחרונה או אחת
שמואל ארד:
והמחסור האדיר שיש מבחינתנו, והלקונות שיש ואי האכיפה שקיימת, אני חושב שבזווית הראייה שלנו כמעסיקים, כענף שתלוי בעובדים הזרים היום, היית יושב ראש ועדה הגון והוגן לכל הצדדים, ואני חושב שמיצית באופן עקרוני את כל מה שניתן בתנאים הנוכחיים למצות.
שמואל ארד:
ההתאחדות גם רוצה להודות לך על ההגינות שלך ועל הסיוע שלך בהבנת הבעיות האמיתיות שיש לענף שלנו שמתבסס היום, לצערנו, על עובדים זרים, כי אין פלשתינאים, חוץ מהעובדים הישראליים כמובן, אז תודה רבה.
עזרא ג'אנו:
ואולי בהזדמנות הזאת גם להודות ליושב ראש הוועדה, חבר הכנסת יורי שטרן, על העבודה שהוא עשה במשך תקופה לא מבוטלת.
עזרא ג'אנו:
אני מוכרח לומר שבמשקפיים שלנו אתה נתפסת כשליח ציבור מוצלח ממדרגה ראשונה, ערני וחכם כזה, שגם אם לא תמיד היה מוכן ללכת איתנו בראש אחד, אבל האמינו לי שהסקרנות והחקרנות והענייניות היו אבן יסוד בעבודה ואנחנו אהבנו לעבוד איתך, תודה רבה לך.
אפרים כהן:
ששמת על המפה גם את זכויות
אפרים כהן:
במעסיקים.
יורי שטרן:
דניאלה במברג אנוש:
יורי שטרן:
אין ספק שהיית ממש לאורך כל התקופה
נתן פרנקל:
בישיבות איתך, ולאור העובדה שאנחנו היום חיים במציאות פוליטית שהרבה מאוד חברי כנסת דואגים בראש ובראשונה לעצמם ולהיות פופוליסטיים, אני מוכרח לומר שבשיחות שיש לי עם חברים, יש די ביקורת על איך שאני רואה את ההתנהגות של חברי הכנסת בחוסר הדאגה שלהם לציבור מזווית ראות עיניי, שכל אחד דואג לעניינים הסקטוריאליים שלו או לעניינים האישיים שלו.
נתן פרנקל:
אני מוכרח להגיד שבטיפולך בבעיה בקלות רבה היית יכול להפוך את זה ולהיות בכותרות העיתונים ולבוא בטענות לא צודקות ולעשות מזה הרבה מאוד הון.
נתן פרנקל:
אני מוכרח להגיד לזכותך שנהגת בהגינות רבה, ובהתרשמות שלנו, ובעצם אני אומר שאנחנו היינו יכולים להיות פה הקורבן, כי היה קל מאוד להשתלח בנו, זה קל מאוד להשתלח במעסיקים, ונהגת בהגינות רבה, לפחות זאת התחושה שלי, וכשהיית צריך "לתת לנו על הראש, נתת לנו על הראש", אבל "כשקיבלנו על הראש", קיבלנו את זה מאדם שהרגשנו שיש לו זכות מלאה "לתת על הראש", ואני רוצה להודות לך על הדרך שעשית את זה ועל היותך חבר כנסת שאני מעריך אותו מבחינת היושר וההגינות, כאחד הבודדים, לצערי הרב.
נתן פרנקל:
חגי הרצל: אני לא יכול שלא להצטרף, כי אני חושב
מתי הכהן:
אני חושב שמלבד זה שהייתי בחוץ לארץ לשליחויות קצרות, לא החמצתי אף ישיבה כמעט, אף דיון.
מתי הכהן:
זה היה מעניין מאוד, אני העברתי להנהלת המשרד את כל ההתרשמות שלי, ואני חושב שמבחינה בינלאומית גם דאגת לשפר את התדמית שלנו, כי עצם ההשגה של החוק לזכויות העובד הזר וכל התנאים הסוציאליים שיפר מאוד את תדמיתנו בעולם, תודה רבה.
מתי הכהן:
תאילנד, בשם שגרירים של מדינות המוצא של העובדים, זאת אומרת, רומניה, סין, פיליפינים, שהוא מודה לי ולחברי הוועדה על כך שהצלחנו לתקן את ביטול ההנחות שהיו לעובדים זרים במס.
מתי הכהן:
אנחנו התערבנו ובסוף זה הסתדר והם מודים באמת על כך, וזה מתקשר לעניין הזה.
רחל הולנדר:
האחרים.
רחל הולנדר:
אני באמת חושבת שהישיבות התנהלו בצורה יוצאת דופן ושונה לטובה מישיבות שאנחנו רגילים להשתתף בהם בפורומים האלה.
רחל הולנדר:
זה נעשה בצורה אובייקטיבית, כשבאמת ניתנו לכל הצדדים אפשרויות להתבטא ובדרכי נועם, ואני גם די השתתפתי ובהחלט אני יכולה להגיד שאפילו נהניתי, אז שיהיה לך בהצלחה.
יורי שטרן:
אי אפשר לשכוח את הגברת תמי ברוך
יורי שטרן:
מצליח, אי אפשר להתעלם מזה.
יורי שטרן:
יחזקאל כהן: אני מלווה את הכנסת משנת 1977.
יורי שטרן:
מאז אני
יורי שטרן:
יעקב ניזרי: אני חושב שבבית הזה אין אף ועדה שבעצם
יורי שטרן:
אינני יודע אם אני רוצה להודות לך על זה שלימדת אותי משהו בעברית או משהו במדעי ההתנהגות, אינני יודע בדיוק איך לכנות את זה, אבל לימדת אותי שלמינוח "נודניק" יש תכונה בלתי רגילה חיובית.
יורי שטרן:
כי פעם כשאתה אומר לבן אדם: הוא נודניק, זה נראה תמיד דבר שלילי.
יורי שטרן:
אתה יודע להוציא ממני אין ספור, בא אליך למליאה, יורד אלי לחדר לשגע אותי.
יורי שטרן:
מדוע זה דבר שפתאום חיובי כל כך?
יורי שטרן:
אתה רואה את הדבקות ואתה מצליח להדביק סביב זה את האנשים סביבך שכבר מוותרים לך על הכל.
יורי שטרן:
על העניין הזה באמת יישר כוח, כי המסירות והדבקות שלך בלהצליח ולהדביק את כולנו לעניין, זה מעטים פה האנשים בבית הזה, בדברים יותר מסובכים מאשר עובדים זרים, בלי לפגוע באף אחד, לא מצליחים לעשות את זה ואתה הצלחת.
יורי שטרן:
אז על התכונה האישית הזאת אני אומר:
יורי שטרן:
כל הכבוד לך!
יורי שטרן:
תמי ברוך: שנה ו7- חודשים אנחנו עובדים ביחד, והיו
יורי שטרן:
היו"ר יורי שטרן: תודה רבה.
יורי שטרן:
אני מודה לכל השותפים.
יורי שטרן:
אני
יורי שטרן:
אני גם מודה לחברי הכנסת, ונמצאים פה כמה.
יורי שטרן:
חבר הכנסת יאיר פרץ, אני חייב, אבל אני לא רוצה להפלות אף אחד, אבל לך מילה טובה במיוחד, ולחבר הכנסת גדעון עזרא, שהוא בכלל לא חבר הוועדה ושמתם לב שהוא היה מגיע ללא מעט ישיבות, ולחבר הכנסת נחום לנגנטל, שלאחרונה פחות, אבל קודם היה די מקפיד.
יורי שטרן:
יש היום בכנסת משהו כמו 19 ועדות, וחברי הכנסת נקרעים בין הוועדות האלה, ויש כאלה שיש שם הצבעות ואתה חייב להיות.
יורי שטרן:
להיות נוכח בישיבת הוועדה זה תמיד אתגר, באתגר הזה עמדתם הרבה מעבר למה שאני ציפיתי במציאות הקשה הזאת.
יורי שטרן:
לא הצלחתי אבל בתקופה הזאת בשני דברים מרכזיים.
יורי שטרן:
להגיע לכך שבמיוחד במשבר הנוכחי תהיה לממשלה תגובה מהירה ומענה אמיתי לצורכי המשק, ואני יושב מול הקבלנים ומול החקלאים, ואני רואה את עצמי כאחד האשמים בכך שהאנשים שמשקיעים את כספם ואת זמנם ביצירת מקומות עבודה, בשמירת מקומות העבודה, בפיתוח המשק, יצאו בחודשים האחרונים "פראיירים" מוחלטים.
יורי שטרן:
עם כל זה שיש לא מעט עבירות ומעסיקים ככה ומשכירים אחרת, ולא חשוב, אני מכיר את המציאות.
יורי שטרן:
בגדול היו למשק הישראלי 120,000 עובדים ונעלמו.
יורי שטרן:
זה יצר חור עצום שמתרכז בסך הכל ב2-3- ענפים.
יורי שטרן:
הוא לא פרוס באופן שווה בין האזורים, בין היישובים, בין הענפים.
יורי שטרן:
הוא מרוכז כל כולו בכמה וכמה סקטורים.
יורי שטרן:
אחד מיוצג פה היום בישיבה.
יורי שטרן:
לא הצלחתי גם בתחום השני.
יורי שטרן:
אני חושב שקידמנו את הדברים, אבל אני חושב שכל המהלך חייב כמה וכמה שינויים.
יורי שטרן:
אני בטוח שהעובד לא צריך להיות עובד של מעביד אחד, כי זה מעוות את המערכת ולא קל ליצור מערכת חלופית, כי יש לה בעיות משלה, אבל חייבים לעשות זאת.
יורי שטרן:
חייבים היינו לדעתי להגיע להבנות עם מדינות מוצאם של העובדים האלה ולסגור מסגרת בליטירלית של אחריות משני הצדדים, זה היה מבטיח את התנאים הסוציאליים, את רצף התנאים הסוציאליים.
יורי שטרן:
זה אולי היה מבטיח את חזרתם של העובדים מבלי שמעסיק יהיה אחראי על כך, כי זה באמת לא ראוי לחברה דמוקרטית שאדם אחד אחראי לא רק על יחסי עובד-מעביד, אלא גם על האדם כולו, שלא יבחר, שלא יצא, שיחזור.
יורי שטרן:
זה לא טבעי.
יורי שטרן:
קידמנו אומנם את המערכת וכיוונו אותה לכיוון של אכיפה קודם כל מול המעסיקים בעניין של העסקה לא חוקית, אבל כמובן השינוי הוא לא דרמטי.
יורי שטרן:
אלה המשימות שלפנינו.
יורי שטרן:
אני חושב שהמדינה צריכה לא רק לצורך דמגוגי, אלא גם לצורך אמיתי, אם היא רוצה לא לפרוץ גבולות של העסקת העובדים הזרים, אלא אם אפשר אפילו להקטין, זה לא יצא בזמן הקרוב, אבל גם שהגידול יהיה גידול במינון הנמוך יותר, היא צריכה לתת דוגמה, ולכן אני חושב שהצעת החוק שהוצעה כרעיון בפעם הראשונה על ידי התאחדות הקבלנים טובה ואני אימצתי את הרעיון והנחתי את זה כהצעת חוק.
יורי שטרן:
אינני יודע מה יהיו תחומי האחריות שלי במשרד ראש הממשלה.
יורי שטרן:
שם אני הולך להיות סגן השר.
יורי שטרן:
אינני יודע אם להיות סגן השר זה יותר טוב מלהיות יושב ראש הוועדה, אני לא בטוח, לכן אני אומר שזה טעון בדיקה.
יורי שטרן:
אני מניח שאחד התחומים שאני כן אקבל יהיה כל מה שנוגע לקשרים עם רוסיה והעלייה משם, עם חבר העמים ומזרח אירופה.
יורי שטרן:
מאוד יכול להיות גם שבמסגרת משרד ראש הממשלה, שבו מקימים לפעמים צוותים בין-משרדיים לפתרון בעיות אלו או אחרות, יהיה לי גם חלק בהמשך טיפול בעניין הזה.
יורי שטרן:
אתמול אני דיברתי עם מר שלמה בניזרי, שהוא שר העבודה הנכנס, ואני קבעתי איתו שכעבור זמן קצר שהוא יתיישב במשרדו, אנחנו נשב בשיחה רצינית מאוד ואני אעביר אליו את המסקנות שלי מהעניין.
יורי שטרן:
כעת כשאין לי שום אינטרסנטיות אישית בעניין הזה, אני כותב מכתב ליושב ראש הכנסת, לאור המצב שנוצר להעלות את דרגת הוועדה ולהפוך אותה לוועדה קבועה.
יורי שטרן:
כמו שדיברנו, העניין הזה יהיה הרבה יותר מרכזי והרבה יותר קבוע וכבד בחיי החברה.
שי סומך:
בתחילת המושב פנית אל שר המשפטים וביקשת שנציג של משרד המשפטים ישתתף בישיבות ואנחנו מאוד השתדלנו.
שי סומך:
זו הייתה חובה מאוד נעימה, הדיונים היו ענייניים, שיטתיים ואובייקטיביים, ותמיד באווירה נעימה, וכל אדם יכו היה לדבר ולא הפסיקו אותו, זה היה מאוד טוב.
שי סומך:
היום במדינת ישראל כאשר עובד עוזב את המעביד שלו, אז הוא מפר את תנאי השהייה.
שי סומך:
קראו לו שוהה לא חוקי או מפר את תנאי האשרה, ובמקרה כזה צריך לגרש אותו.
שי סומך:
לא צריך להחזיר אותו למעביד, למעביד אין שום זכות עליו.
שי סומך:
היו"ר יורי שטרן: גם אני בדרך כלל מקפיד שלא נשתמש
שי סומך:
שמואל ארד: לצערי, המצב מאוד לא טוב.
שי סומך:
ענף הבנייה
שי סומך:
מחודש דצמבר, מהחלטת הממשלה ועד היום, 280 חברות קבלניות שהעסיקו את הפלשתינאים החוקיים ואחרי שהוצהר וסוכם כבר במשך חודשיים שהכל מוכן והכל בחלוקה, עד היום חילקו במסלול הזה לחברות הכי פגועות 555 עובדים וקיבלו 120 חברות מתוך 270 חברות.
שי סומך:
150 חברות עדיין לא קיבלו עובד אחד.
שי סומך:
הן גוססות, הבנקים סוגרים להן חשבונות, מפטרים עובדים, ואתם תראו מה יקרה במשק בחודשיים הקרובים.
שי סומך:
אין לזה הסבר, אין לזה הצדקה, זה פשוט לא מומש, ויותר מזה, עוד הורידו את המפתחות מ3- ל1- ל4- ל1-.
יורי שטרן:
שמואל ארד: לא צריכים רזרבה ולא שום דבר.
יורי שטרן:
פשוט
יורי שטרן:
החלק השני שעבד טוב זה המסלול שסוכם על ידי שירות התעסוקה, ואת זה אני אומר לזכותם, כי איפה שמגיע להם קרדיט, מגיע להם.
יורי שטרן:
זה מסלול המשך שנועד עוד פעם לתת חמצן והוא המשיך פרוייקטים שהשירות אישר בשנת 2000 ונמשכים גם בשנת 2001.
יורי שטרן:
פה זה עבד יפה מאוד.
יורי שטרן:
שמואל ארד: נכון.
יורי שטרן:
הייתי אומר שזה המשך המכסה, כי
יורי שטרן:
נכנסנו לשנת 2001, אנחנו מקבלים עובדים, מאות חברות שלנו מקבלות עובדים דרך ועדות בשירות התעסוקה.
יורי שטרן:
הוועדה הראשונה שהייתה צריכה לדון בבקשות של מאות חברות, מדובר על למעלה מ450- חברות, הייתה צריכה להתחיל ב1- בינואר 2001.
יורי שטרן:
התיקים ברובם הגדול שוכבים בשירות התעסוקה מחודש נובמבר, כשאז הם ביקשו מהקבלנים להעביר להם תיקים עם פרוייקטים ל2001-.
יורי שטרן:
אנחנו בחודש מרס, הפסדנו כבר רבע מהשנה, לא התקיימה עדיין ועדה אחת, לא ניתן עובד אחד לחברות שיש להן פרוייקטים חדשים לשנת 2001.
יורי שטרן:
אפילו לא עובד אחד.
יורי שטרן:
הענף גוסס, מאות ואלפי פרוייקטים עומדים, מעגל האבטלה הישראלי מתרחב.
יורי שטרן:
אני חושב שזה דבר חמור מעין כמוהו, אני חושב שזה לא תקין.
יורי שטרן:
אמרתי שהמכסה הכללית היא 41,000 עובדים.
יורי שטרן:
ברור לכולם שאנחנו מחכים שתהיה ממשלה ויהיו שרים, שהענף הזה לא יכול לחיות, חסרים לו 60,000 פלשתינאים.
יורי שטרן:
אי אפשר להחזיק ענף בנייה במדינת ישראל עם פער כזה ואנחנו נצטרך לקבל לפחות עוד 20,000 עובדים.
יורי שטרן:
אנחנו בבג"צ נגד הממשלה, כבר חודשיים, לצערנו, הבג"צ עוד לא דן בזה.
יורי שטרן:
אלה הדברים, אני רואה את זה בחומרה רבה מאוד, יש מאות חברות שלא מתפקדות במשק היום.
יורי שטרן:
זה יהיה פשוט חוסר אחריות מצידה של מדינת ישראל ליצור מצב שבו מעסיקים חייבים לקחת פלשתינאים.
יורי שטרן:
אסור לנו היום, אחרי כל מה שקרה, להעמיד את המעסיק במצב שהוא צריך לבחור בין פרנסתו לבין ביטחונו האישי.
יורי שטרן:
האדם צריך לשרוד כלכלית או לשרוד פיזית, זאת פשוט דילמה איומה.
יורי שטרן:
אין לנו שום זכות כמדינה להכניס את האנשים לתוכה.
יורי שטרן:
זה לא שאנחנו מעמידים את השאלה הזאת מול כל אזרח בישראל וכולנו מתחלקים באחריות או בסיכון.
יורי שטרן:
יש לך 2 ענפים שהם חייבים לקחת על עצמם את הסיכון הזה.
יורי שטרן:
השולחן, בשנת 1999 העובדים החוקיים בישראל – 70,000 עובדים, מתוכם 20,000 עובדים סיעודיים.
יורי שטרן:
אני מדבר על חודש ינואר 2001 – אנחנו הגענו ל93,000- עובדים, אם תוריד את 23,000 העובדים הסיעודיים, 70,000 עובדים אחרים.
יורי שטרן:
עובדים.
יורי שטרן:
נכון ש20,000- עובדים לא חוקיים, וזה דבר חמור, גם לא חוקי וגם מסוכן, ממשיכים לעבוד.
יורי שטרן:
גם ההגדלה הזאת של 20,000 איש כנגד אובדן 100,000 איש, משאירה אותנו עדיין עם מחסור של 80,000 ידיים עובדות.
עזרא ג'אנו:
מציגים עניין, בדרך כלל הם יונקים את דבריהם מאיזה שהוא מקור, ובדרך כלל אנשים בכובעים שונים מדברים באופנים שונים.
עזרא ג'אנו:
כשסנגור וקטגור מדברים על עניין, אז שימו לב איך שני אנשים מדברים על אותו עניין ממש, כשזה אומר א' והשני אומר י"א.
עזרא ג'אנו:
המבחן האמיתי, ובזה מצטיינים בתי המשפט שלנו, המבחן האמיתי הוא מבחן העובדות, מבחן האמת.
עזרא ג'אנו:
אני חושב שאין מקום למחלוקת בשאלה של צורכי המשק, במקרה הזה צורכי ענף הבניין.
עזרא ג'אנו:
אני גם חושב שהעובדות בדבר המחסור שנוצר בגין הסגר הפלשתינאי, העובדות הן נכונות.
עזרא ג'אנו:
תמיד יש שאלה איך מודדים אותן, אז יש מקורות כאלה של נתונים, יש מקורות אחרים של נתונים.
עזרא ג'אנו:
נדמה בעיניי שהייתה הסכמה שבעצם הרישומים על מספר הפלשתינאים החוקיים שעבדו בענף הבניין ונחסרו מן הענף בגין הסגר הוא משהו כמו 20,000 איש.
עזרא ג'אנו:
הייתה החלטת ממשלה לפיה מוסיפים 9,000 עובדים מהם 7,000 עובדים לענף הבניין, ואני חושב שמר שמואל ארד צודק בזה שהקצב לא היה מדהים.
עזרא ג'אנו:
קצב ההשמות של הפועלים החדשים האלה לא היה מדהים.
עזרא ג'אנו:
שמואל ארד: מר עזרא ג'אנו, אני מצטער מאוד.
עזרא ג'אנו:
קראתם
עזרא ג'אנו:
עזרא ג'אנו: מר שמואל ארד, אתה הולך לשאלה ממתי
עזרא ג'אנו:
שמואל ארד: כן.
עזרא ג'אנו:
במסלול הזה, כי השירות עד היום הוא
עזרא ג'אנו:
שבועות.
עזרא ג'אנו:
נובע מהשותפים, וצריך להבין, כשאתה עושה דבר בעצמך, אז זה תלוי רק בך.
עזרא ג'אנו:
אבל כשאתה עובד עם לקוחות שמגיעים אליך בקצב שהם מגיעים.
עזרא ג'אנו:
..
עזרא ג'אנו:
זמן?
עזרא ג'אנו:
תגיד אתה.
עזרא ג'אנו:
בדרך של הרצאת דברים, אחר כך השאלות.
עזרא ג'אנו:
מכל מקום מסתבר, ואלה העובדות שיש בפנינו, שגם בעניין של הזרמת ההיתרים לתחליף פלשתינאים, אנחנו את כל המהלך הזה השלמנו.
עזרא ג'אנו:
אני מודיע לך.
עזרא ג'אנו:
אנחנו הזמנו את כל האנשים, כל מי שרוצה לבוא, יכול היום לבוא ולקחת היתר.
עזרא ג'אנו:
אין שום סיבה בעולם למה לא יבואו.
יעקב ניזרי:
האינטרסים שלכם ולא שמנו.
יעקב ניזרי:
כולם כולל השיפוצניקים?
יעקב ניזרי:
אתה אמרת
שמואל ארד:
חברות?
שמואל ארד:
תגיד לי אתה את האמת פה בשולחן לכמה חברות שלחתם הודעות לבוא לקחת היתרים.
יעקב ניזרי:
שמואל ארד: קודם כל הגענו ל80- אחוז, אני שמח.
שמואל ארד:
יעקב ניזרי, תגיד לי לכמה חברות שלחתם
שמואל ארד:
עזרא ג'אנו: מר שמואל ארד, אני אמרתי את מה שאומר
שמואל ארד:
היו"ר יורי שטרן: השנה המכסה שנקבעה על ידי הממשלה
קריאה:
היו"ר יורי שטרן: מה זאת אומרת לא נקבעה?
קריאה:
זה המשך
עזרא ג'אנו:
זרים.
שמואל ארד:
חודשים בשנת 2001 לא התחילו.
שמואל ארד:
למה לא
שמואל ארד:
נתן פרנקל:
שמואל ארד:
אנחנו היום עובדים עם אשרות לשנת 2000,
שמואל ארד:
שמואל ארד: ובתוך זה יש מאות חברות שלא היו להן
שמואל ארד:
הקצאות לשנת 2001.
שמואל ארד:
2001.
שמואל ארד:
לא לשלל האישורים הקודמים,
שמואל ארד:
עזרא ג'אנו: עדכון – אותם אישורים שתוקפם אמור היה
קריאה:
עזרא ג'אנו: זה סוכם שלשום בלילה.
קריאה:
דרך אגב, לו הייתי
שמואל ארד:
אתם לא מבינים את זה?
שמואל ארד:
הפסיקו לעבוד.
עזרא ג'אנו:
שמואל ארד: אז תתנו לאלה.
עזרא ג'אנו:
לאלה אתם גם לא נותנים.
יורי שטרן:
עם הנתונים לפי ההגדרות שלכם וזה פשוט מזכיר לי איזה שהוא מצב שאנשים דנים בתוך החדר הסגור אם עכשיו זה יום או לילה, במקום לפתוח את הווילון, להסתכל החוצה ולראות שזה לילה למשל.
יורי שטרן:
כל אחד שמסתובב בארץ, ובטוח שגם אתה, רואה את אתרי הבנייה המשותקים.
יורי שטרן:
לזה אין חולק.
יורי שטרן:
זאת אומרת שמשהו פה לא עובד.
יורי שטרן:
אני לא יודע למה ואיך, ואני בטוח שהקבלנים אינם אויבים לעצמם.
יורי שטרן:
אם קיבלתם החלטה על הארכת האישור, זה בשל עצמו דבר נכון, אבל הוא פותר בעיה באופן חלקי, כי הוא לא חל על היוזמות החדשות, ומצד שני יש עובדים שחייבים לחזור בזמן.
יורי שטרן:
נאמר ובמרס הוא בכל זאת עוזב, גם אם אתה הארכת לו את הוויזה, הוא סיני שחייב לעזוב והם מוגבלים מבחינת המצב שלהם שם.
יורי שטרן:
לכן זה פתרון שמוריד את הלחץ, אבל הוא לא פותר בעיה.
עזרא ג'אנו:
ואותה הרצנו, והוספנו עליה עוד 7,000 אישורים חדשים.
עזרא ג'אנו:
מר שמואל ארד, אני מקשיב לכל מילה שאתם אומרים.