GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי פז:
בשנת 2000 אנחנו נמצאים ברגע זה במצב של כמאתיים אלף עובדים זרים מכל הכיוונים – זרים-זרים, זרים-פלשתינאים - כשיש לנו יותר ממאתיים אלף מובטלים.
יורי שטרן:
ואז?
יורי שטרן:
עוד מעט יהיו 220 ו-230 אלף.
אלי פז:
אם אתה מתייחס לתהליך בדיוק עפ"י ההערה שציפי גל-ים העירה בשקט, אנחנו עכשיו נלך על פתיחות בדאבל.
אלי פז:
גם נפתח את המשק לעוד עשרות אלפים של עובדים זרים לפי הביקוש, וכמו שהעיר שר האוצר, לפני חודשיים עמדנו במצב שבו נדרשו עשרת אלפים עובדים להיי-טק.
אלי פז:
אתמול כל העולם ראה איך ענף ההיי-טק בישראל מצמצם.
אלי פז:
תאר לך שהיו לך 10,000 עובדים הודים פה עכשיו, ברגע זה.
אלי פז:
מה היו אומרים?
האוצר אברהם  שוחט:
היו מצמצמים את הישראלים ומשאירים את ההודים, זה בדיוק מה שהיה קורה.
אלי פז:
בדיוק.
אלי פז:
זה מה שקרה גם בענף הבניה וזה מה שקורה בחקלאות.
אלי פז:
טוב, אני סיימתי.
יאיר פרץ:
אדוני השר, הוועדה הזאת מקיימת דיונים לאין ספור.
יאיר פרץ:
דיון ועוד דיון ואנחנו שומעים את הנציגים של החקלאות, הבניה והתעשיה, ומישיבה לישיבה המשק נכנס למצב קטסטרופה.
יאיר פרץ:
בישיבה הזאת החידוש היחידי שמדאיג אותי, ואותך בוודאי צריך להדאיג אדוני השר, זה שאני שומע שמפטרים ישראלים.
יאיר פרץ:
אני שומע פה שמפטרים אלף ישראלים ועוד אלף בחופשה, אני שומע את הגברת אומרת שהיא מפטרת עובדים ישראלים יהודים.
יאיר פרץ:
זה מגדיל את האבטלה, המשק הולך במדרון של התדרדרות שאין מוצא ממנו.
יאיר פרץ:
אדוני השר, לפני שבוע הוועדה הזאת סיירה בפרדסים, במטעים של פרי, כואב הלב לראות, עצים מלאים פרי, הכל נושר, הכל נופל, ואין ידיים עובדות.
יאיר פרץ:
ראינו שם דבר יפה, פעולה יפה מאד של שירות התעסוקה - גם צריך להגיד להם מילה טובה - שלקחו פועלים יהודים מהעליה והביאו אותם לשם, כאשר התפוקה היא באמת אפילו פחות מחצי, אבל לא משנה, מנסים בכל האמצעים.
יאיר פרץ:
עומד שם בית אריזה שמעסיק 250 עובדים לתפארת עם ישראל, אחד מבתי האריזה הטובים במדינה, ובשעה 12:00 אין עובד אחד שם.
יאיר פרץ:
למה?
יאיר פרץ:
שאלתי את מנהל המפעל.
יאיר פרץ:
הוא אומר לי, אדוני, אין פרי, אין מי שיקטוף את הפרי, אין מי שימיין את הפרי, ואלה עובדים יהודים.
יאיר פרץ:
לכן, אדוני, הבעיה היא מדאיגה, אני חושב שהגיע הזמן לתת באמת פתרון הולם, ופעם אחת לקחת את הנושא הזה ולא לדחות עוד ישיבה עם שר האוצר.
יאיר פרץ:
אני מקווה שהישיבה הבאה היא לא עם ראש הממשלה- - -
פסח גרופר:
לא, עם שר העבודה.
יאיר פרץ:
עם שר העבודה היתה כבר ישיבה.
יאיר פרץ:
לכן, אדוני השר, אני יודע שאתה אדם יצירתי, אני מבקש ממך, למען המשק הישראלי, אנא ממך, בוא נקח את הנושא הזה כחברי כנסת, כחברים שאמונים לתת את הפתרונות, וניתן את הפתרון ההולם.
יאיר פרץ:
תודה רבה.
יורי שטרן:
חבר הכנסת איוב קרא, בבקשה.
איוב קרא:
אדוני היו"ר, כבוד שר האוצר, מהנתונים שהועלו פה בישיבה היום, יוצא שרק לפני שבוע ראש הממשלה אמר שהמשק בצמיחה, שהמצב טוב, שהכל בסדר, ואני מרגיש לפי הלך הרוח ומהנתונים שהועלו פה, שבעצם קטסטרופה אחת גדולה קורה במשק הישראלי, שמעולם לא היה דבר כזה.
יורי שטרן:
תיירים- - -
איוב קרא:
בכל מיני צורות, ואנחנו מכירים את זה, עשינו סיור שם, מודעים לסיטואציה הזו, ואתם צריכים לדעת - המדינה תשטף בעובדים לא חוקיים, זה מה שיקרה אם המצב הזה ימשיך להיות בצורה כזו.
איוב קרא:
ואני מתפלא, למרות כל מצב החירום, אדוני שר האוצר, מדוע הממשלה, במכרזים שלה או במכרזים של משרד השיכון, למה היא לא מכניסה כתנאי הכרחי העסקת עובדים ישראלים?
איוב קרא:
כי זה יש לזה משמעות.
שמוליק ארד:
השנה אנחנו מסיימים את זה.
איוב קרא:
יש לזה משמעות בעלויות של הקבלנים, והם יכולים לקחת בחשבון ואולי למצוא תשובה לעניין הזה.
איוב קרא:
חשוב מאד הסעיף הזה, אם אתם רוצים לפתור את הבעיה דרך הישראלים, זאת אומרת, צריכים לתת תשובה למצב שבו אנחנו נתונים.
איוב קרא:
אני רוצה לומר לכם שנושא הקצאת העובדים לחקלאות הוא קטסטרופה אחת גדולה.
איוב קרא:
יש ספסור אמיתי בעובדים לחקלאות וצריך לשים את הכל ולומר ברחל בתך הקטנה.
איוב קרא:
אני מבקש מכל הגורמים לעשות בדק בית.
איוב קרא:
הדבר האחרון, אני רוצה לומר לך שנושא דמי האבטלה, לדעתי, ואתה כשר האוצר תקח סיכון, הוא המחלה הממארת בתוכה של החברה הישראלית.
איוב קרא:
צריך למצוא שילוב אולי, אולי זה מה שיתן חלק מהתשובות לקבלנים, בין דמי האבטלה שמשולמים, שאולי אפשר להעביר אותם לקבלנים כתמריץ, חלק שתרוויח המדינה וחלק שירוויחו הקבלנים.
איוב קרא:
בשביל מה שישבו בבית ויקבלו דמי אבטלה?
איוב קרא:
זה דבר, לדעתי, קרדינלי, בפתירת בעיית התעסוקה בישראל.
יורי שטרן:
אני מתנצל בפני יעקב ניזרי, סמנכ"ל שירות התעסוקה, פשוט אני רוצה שהשר יתבטא.
האוצר אברהם  שוחט:
תן לו דקה.
יורי שטרן:
או.קיי, דקה.
יעקב ניזרי:
אני רוצה טלגרפית למסור פרטים.
יעקב ניזרי:
אתחיל עם ענף הבניין.
יעקב ניזרי:
בענף הבניין הועסקו באמצעות שירות התעסוקה כעשרים אלף עובדים פלשתינאים עד פרוץ הסגר.
יורי שטרן:
באופן חוקי?
יעקב ניזרי:
כן.
יעקב ניזרי:
לאחר מה שקרה, אנחנו החלטנו שכל מי שהתעוררה בעיה אצלו כתוצאה מבעיית הסגר, שירות התעסוקה ערוך להתמודד איתה.
יעקב ניזרי:
לכן גם פתחנו את הלשכות שלנו, אמרנו לקבלנים, בואו ותציעו את הרעיונות שלכם.
יעקב ניזרי:
מסתבר שמתוך 3,102 קבלנים שהעסיקו עובדי בניין פלשתינאים, הופיעו עד היום 442 קבלנים לזעוק את הזעקה.
שמוליק ארד:
ומה הם קיבלו?
שמוליק ארד:
קדחת.
שמוליק ארד:
לכן הם לא באים כי לא מאמינים לכם כבר.
יעקב ניזרי:
בכל אופן, מבחינת הנתונים: כמות ההזמנות שהוזמנה ללשכות - 5,882; מתוכן,  שירות התעסוקה הפנה כ-3271, נקלטו  - 261, סירובים - 548.
יעקב ניזרי:
דובר לפני מספר דקות על העניין הזה שנקרא ירידי תעסוקה.
יעקב ניזרי:
לצערי הרב, אמרנו שנעשה את זה בצורה ממוקדת, מרוכזת, מקצועית, ובצורה משותפת ילך הדבר הזה.
יעקב ניזרי:
מסתבר שהאדונים אצה להם הדרך, יצאו עם כותרות מרעישות.
שמוליק ארד:
ברור, פושטים את הרגל, חודשיים רצים אחרי עובדים.
יעקב ניזרי:
כותרות שקוראות לכולם להתייצב.
יעקב ניזרי:
היכולת שלנו להתמודד עם הדבר הזה - מי מתייצב -היא ברמה המקצועית, כי כל מתייצב, במידה והוא מתייצב, ואם שירות התעסוקה, לא בנוכחות איש שירות תעסוקה ירשום הפניה או סירוב, יצא שכל המערך הזה - - -
שמוליק ארד:
למה אתם לא שם?
שמוליק ארד:
הזמנו אתכם לבוא.
יעקב ניזרי:
אתם לא הזמנתם אותנו.
יורי שטרן:
סליחה, שמוליק, אתם עשיתם טעות שלא עשיתם את זה מראש עם שירות התעסוקה, לדעתי.
שמוליק ארד:
יש ארבעה מכתבים של ראש שירות התעסוקה שהוא מוזמן לבוא.
שמוליק ארד:
הם לא רוצים.
יורי שטרן:
למה הוזמן?
יורי שטרן:
לארגן ביחד איתם.
יעקב ניזרי:
אני מחזיק פה מכתב של מנכ"ל שירות התעסוקה, שיצא אליך ביום חמישי, שמתריע ואומר לך: "אדוני, במידה ויהיה כשלון אל תבוא אלינו בטענות".
שמוליק ארד:
חודשיים אנחנו מחכים, נשבר לנו.
שמוליק ארד:
עשינו את זה לבד.
יורי שטרן:
אבל יעקב, מבחינת התוצאה - או שמגיעים אנשים ומתקבלים לעבודה, או שלא מגיעים.
יורי שטרן:
שירות התעסוקה או שיהיה שותף - אבל זה לא משנה את התמונה.
יעקב ניזרי:
בכל אופן, לו הדבר הזה היה נעשה ברמה של תיאום, התוצאה היתה אחרת, אני מבטיח לכם.
יעקב ניזרי:
כל ההצגה הזאת שנעשתה פה דרך העיתונות היא חד-כיוונית, להציג בעיה שהיא לא קיימת בכלל.
יורי שטרן:
זאת אומרת שהם פשוט מבזבזים חצי מליון שקל.
יעקב ניזרי:
אני אמשיך, תרשה לי.
יעקב ניזרי:
מעבר לדבר הזה שנגרם מהמחסור בעובדים מעבר לים, אני רק רוצה לציין ולהגיד, מר שמואל ארד, שבשנת 1998-1999 נקבע איזשהו פתרון לעניין של החלוקה של ההקצאה של עובדים זרים, בהסכמה של התאחדות הקבלנים.
יעקב ניזרי:
לו היינו מאמצים את מפתח ההקצאה של  1998-1999 לשנת 2000, מספר העובדים הזרים מעבר לים היה צריך להיות בסדר גודל של 24 אלף, אבל היה שינוי במפתח, והיום אנחנו עומדים על מספר של 34 אלף.
יעקב ניזרי:
מפתח ההקצאה ל-2001 הוא ישתנה.
שמוליק ארד:
אנחנו צריכים לפחות 45 אלף.
יעקב ניזרי:
מפתח ההקצאה ישתנה, הוא לא יהיה ברמה של שנת 2000, והתוצאה תהיה לא בדיוק כמו שמצפים, כי את מה שהם חשבו לקבל, הם יקבלו על-פי איזושהי הסכמה של פתרון שאנחנו קבענו.
יעקב ניזרי:
מעבר לדבר הזה, למרות כל הזעקה של קבלני הבניין, שירות התעסוקה באופן שוטף מפעיל את הוועדות שלו להקצאת עובדים זרים.
יעקב ניזרי:
רק החודש הזה, רק השבוע הזה, סיימנו עוד ועדה אחרונה.
יעקב ניזרי:
אין מצב שהמערכת לא פועלת לטובת הדרישות שלהם, כל הזמן בצורה רציפה.
יורי שטרן:
פרט לימי שביתה.
יעקב ניזרי:
אין לנו ימי שביתה.
יעקב ניזרי:
גם בימים שאתה נקבת כימי שביתה ועיצומים, החבר'ה שלנו עבדו בצורה לא ממוסדת נגד כל המנגנון שפעל נגדם, ואכן את כל ההקצאות שהם ביקשו, הם אמורים לקבל.
יעקב ניזרי:
אני מקווה שבשבוע הבא אנחנו נסגור את שנת 2000 ונכנס ל-2001.
יעקב ניזרי:
הקמנו איזשהו מנגנון לדבר הזה, בהסכמה איתם, אנחנו ערוכים לדבר הזה.
שמוליק ארד:
אני מבקש להבהיר דבר אחד, משפט אחד.
יורי שטרן:
לא, שמוליק.
יורי שטרן:
קודם כל, הוא עוד לא סיים.
שמוליק ארד:
אמר שר האוצר שיש לו 3,800 עובדים מובטלים, כדי לפתור בעיה של עשרים אלף פלשתינאים חוקיים שהיו חסרים, וגם זה על הנייר.
שמוליק ארד:
איך זה מסתדר?
יורי שטרן:
שמואל, יעקב ניזרי עוד לא סיים.
יעקב ניזרי:
שוב, טלגרפית, אני רוצה לומר כמה מלים על ענף החקלאות.
יעקב ניזרי:
בענף החקלאות - שוב, על-פי אותה שיטה, אנחנו היינו אמורים להתמודד עם הדבר הזה שנקרא מחסור בכח אדם כתוצאה מהסגר.
יעקב ניזרי:
סה"כ עובדים פלשתינאים שהועסקו באמצעות מת"ש בענף החקלאות - 6,568.
יעקב ניזרי:
עד היום, כתוצאה ממה שנאמר 'פתיחת הלשכות', סה"כ מספר החקלאים שהופיעו לדרוש עובדים פלשתינאים מתוך 1,526 - היה 66.
יורי שטרן:
וכמה ניתן להערכתך?
יעקב ניזרי:
לדוגמא, כתוצאה מהבעיה של "חרסה", העובדים האלה הם מושבתים, אמרנו: בואו נוציא אותם לחקלאות.
יעקב ניזרי:
הם מיידית הופנו למערך העבודה בחקלאות.
יעקב ניזרי:
מעבר לדבר הזה, צויין בכלי התקשורת, לחקלאים, בואו לשירות התעסוקה, כל מי שיעסיק עובד ישראלי - - -
אברהם יחזקאל:
הישראלים לא רוצים לעבוד.
יעקב ניזרי:
אדוני, אל תצעק.
אברהם יחזקאל:
אבל אתה לא מבין, אתה כל הזמן מדבר באותה מנגינה שנקראת מחסור, ואתה לא רוצה לקלוט ישראלים.
יורי שטרן:
אברהם, אברהם.
יעקב ניזרי:
בכל אופן, בכלי התקשורת נאמר, כתוצאה מהחלטת האוצר, שיש סבסוד לענף החקלאות.
יעקב ניזרי:
הנהירה של החקלאים לנצל את האלמנט הזה, רבותיי, היא שואפת לאפס.
יעקב ניזרי:
למה?
יעקב ניזרי:
אני לא יודע.
אברהם יחזקאל:
אתה חדש גם- - -
יורי שטרן:
סליחה, סליחה.
יעקב ניזרי:
אני רוצה רק לומר עוד דבר אחד, היות שפה דובר על הדבר הזה שנקרא 'תנו למגדלים', בימים האלה, ממש בימים האלה, אנחנו רוצים להקצאה של 2001, על-פי קריטריונים שנקבעו באמצעות הגורם המקצועי ביותר במשרד החקלאות, שהנתינה תנתן ישירות למגדל.
יעקב ניזרי:
ייפסק הדבר הזה שנקרא המתווכים למיניהם.
יעקב ניזרי:
מי שרוצה לבחון אותנו לעניין הזה- - -
יורי שטרן:
אפרים אמר שגם לא היה, אבל- - -
אפרים כהן:
לא, לא - לא חברת כח אדם, אני אומר מה שהיה אמת.
יעקב ניזרי:
הנתינה תהיה למגדל ישירות ללא מתווכים.
יעקב ניזרי:
בשורה התחתונה - אנחנו מצווים על-פי החלטת הממשלה שמדברת על מספר העובדים בינואר 2001 - אנחנו חותרים למטרה הזו ונעשה הכל על מנת להגיע אליה.
שמואל מור:
יורי, הוא התקיף אותנו, אנחנו רוצים להגיב, זה לא יכול להיות.
יורי שטרן:
עזוב, עזוב, אתם התקפתם אותו, הוא התקיף אתכם.
שמואל מור:
אנחנו לא התקפנו אותו.
יורי שטרן:
אתם לא נשארתם חייבים.
שמואל מור:
אנחנו ציינו עובדות.
שמואל מור:
בקטע של הישראלים צריך לומר בנקודה הזאת, זה לא יכול להיות- - -
יורי שטרן:
לא. לא.
יורי שטרן:
או.
יורי שטרן:
קיי, אז לפני הסיכום של שר האוצר, כמה דברים - אני לא שותף ואני חושב שגם חברי כנסת אחרים מהוועדה לא שותפים, לאמירה גורפת שהישראלים לא רוצים לעבוד בבניין או הישראלים לא רוצים לעבוד בחקלאות.
יורי שטרן:
אני בטוח שיש ישראלים שרוצים לעבוד גם שם וגם שם, פשוט אנחנו לא מדברים במספרים שיכולים לפתור את הבעיה.
יורי שטרן:
ולכן, שירות התעסוקה באמת עושה עבודה מאוד מאוד טובה, להערכתי, והעבודה הזאת לא מביאה את התוצאות בסדרי הגודל הנדרשים, לא באשמתם.
יורי שטרן:
אני חושב שצריך לעשות כל מה שאפשר לעשות בשביל לתמרץ את המובטלים ואת העובדים הישראלים לבוא לענפי המחסור בכח אדם.
יורי שטרן:
נעשה צעד אחד בחקלאות, שיפרנו קצת את התנאים, הפכנו אותם ליותר גמישים.
יורי שטרן:
היום, לדעתי, חובה לתת את זה גם לבניין.
יורי שטרן:
אבל אחרי הכל - ואנחנו, אפרופו, כוועדה, המלצנו שזה ייעשה בצורה שדיבר עליה חה"כ איוב קרא, זאת אומרת שיהיה המשך של תשלום חלקי אפילו, של דמי אבטלה למי שיתייצב ויתקבל בענפים האלה - כל זה יתן לנו פתרון חלקי בלבד, ובאחת הישיבות שאלנו את ד"ר פפרמן, שהוא אחראי על תכנון כח אדם במשרד העבודה, כמה בסה"כ אתה מעריך - אם נמצה את כל האפשרויות - כמה ישראלים יכולים לבוא לענף החקלאות?
יורי שטרן:
ואמר אדם שהוא מוסמך שמדובר באלף וחמש-מאות איש.
יורי שטרן:
זה המקסימום שהוא חושב שאפשר לגייס, אם נפעיל את כל הכלים וכל הדרכים.
יורי שטרן:
כך אמר פפרמן, וזה רשום בפרוטוקול.
יורי שטרן:
אם אתה תעשה בדיקה דומה לגבי ענף הבניין, יהיו מספרים יותר גדולים אבל גם הם קטנים לעומת הצרכים.
שמוליק ארד:
3,500.
יורי שטרן:
לא, אולי יותר, אבל לא חשוב, זאת אומרת, חשוב אבל עדיין לא מגיע לעשירית של הצרכים של הענף.
יורי שטרן:
אנחנו בסוף רואים את התוצאה.
יורי שטרן:
מה שלא יספרו על הספסרים ועל האנשים הלא הגונים, ויש כאלה, ועל חוסר אמון בין הקהילה העסקית, נגיד החקלאים והבנאים, לבין שירות התעסוקה, ויש חוסר אמון, אלה לא מאמינים שאנשים באמת מזמינים כמו שהם צריכים ואלה לא מאמינים ששירות התעסוקה יספק להם עובדים, מה שלא יהיה, אדם לא מכניס לעצמו סכין בגב.
יורי שטרן:
זאת אומרת, אם החקלאי רואה שהקציר שלו הולך לאיבוד, הוא לוקח עובד, גם אם הוא חושב שהזר יהיה יותר זול, אבל אם אין זר הוא לוקח את מי שבא.
יורי שטרן:
גם הבנאים ככה, ואם אנחנו רואים שכתוצאה מכך אתרי בניה עומדים ללא הפעלה, והיבול נרקב על העצים או על האדמה, פירושו של דבר שאין פתרונות, זה לא שמשחקים בנדמה לי.
יורי שטרן:
התוצאה ידועה.
יורי שטרן:
לכן, אני אומר שהיו פה בישיבות השונות נציגים של כל המפלגות, שמייצגים כל מיני סקטורים במשק, וכולם רוצים תעסוקה ישראלית, והם כולם הגיעו לאותה מסקנה.
יורי שטרן:
מדובר פה בסדרי גודל קטנים.
יורי שטרן:
הקבלנים למשל, מדברים רק על מספר רשיונות כמו שהיה לפלשתינאים, לא על המסה הגדולה של הפלשתינאים הלא חוקיים, למרות שגם הם כשאינם, יוצרים מחסור.
יורי שטרן:
החקלאים מדברים על אותו דבר.
יורי שטרן:
אנחנו ביקשנו כוועדה ללכת לקראתם עם הרשיונות של חצי שנה עד שנה, למחצית מהמכסות האלה.
יורי שטרן:
מדובר ב-12-13 אלף עובדים לבניין ושלושת-אלפים עובדים לחקלאות.
יורי שטרן:
אם במקביל נגייס את כל המקורות הפנימיים ויחזרו חלק מהפלשתינאים, עדיין זה לא יסגור את כל הפער.
יורי שטרן:
ולכן במשבר שנוצר, באובדן תעסוקה ישראלית כתוצאה מהעדר כח אדם, זה שב"סולל בונה" יש שלושת-אלפים זרים והיא מפטרת ישראלים, זה עניין של שלבים.
יורי שטרן:
איפה שחסרים לך עובדים זרים אתה בסוף מפטר גם את הישראלים.
זאב בוים:
אולי נשמע את השר כי אנחנו צריכים גם ללכת למקומות אחרים.
האוצר אברהם  שוחט:
בכלל, הדיון קצת מוזר - דיבר זה, דיבר זה, דיבר זה, בדרך כלל נותנים לשר לדבר קודם.
יורי שטרן:
לא, כי אתה מופיע פה אחרי שר העבודה ואחרי עוד גורמים.
האוצר אברהם  שוחט:
אולי לא הייתי צריך להופיע פה היום.
יורי שטרן:
לא, לא, לא - אתה השר הכלכלי ולכן אנחנו עדיין תולים תקוות בגישה הכלכלית שלך.
יורי שטרן:
בבקשה.
האוצר אברהם  שוחט:
אני רוצה להעיר שתי הערות פתיחה, לאור הדברים שנאמרו כאן.
האוצר אברהם  שוחט:
אין כאן שום החלטה פוליטית.
האוצר אברהם  שוחט:
אתה דיברת על זה, נדמה לי שגם חה"כ איוב קרא דיבר על זה, שאנחנו לא נותנים עובדים זרים, כי אנחנו דואגים שלפלשתינאים יהיה מקום אם תהיה רגיעה ויהיה הסכם או משהו כזה.
האוצר אברהם  שוחט:
הדבר היחידי ששנוי במחלוקת זה איך יתנהל המשק הישראלי כאשר מספר העובדים הזרים ילך ויגדל, ואיזה פרצוף יהיה למשק ואיך הוא יתקיים כחברה וכמשק שבו מספר העובדים הזרים הוא הגדול ביותר בעולם.
יורי שטרן:
גם הפלשתינאים הם עובדים זרים.
האוצר אברהם  שוחט:
לא, יש הבדל.
האוצר אברהם  שוחט:
זה נכון, מספר העובדים הזרים במדינת ישראל - ציפי אחרי זה תגיד ברשותך כמה מילים - הוא הגבוה ביותר בעולם, יחסית למספר המועסקים, נדמה לי שכ-12%-13%, כשבגרמניה עם כל ההיסטוריה שלה, זה 7.5% ומספרים כאלה.
פסח גרופר:
מה גודל העם?
האוצר אברהם  שוחט:
אחוז - ממספר המועסקים.
שמוליק ארד:
זה עם הפלשתינאים, והלא חוקיים?
האוצר אברהם  שוחט:
עם הפלשתינאים.
האוצר אברהם  שוחט:
אמרתי.
האוצר אברהם  שוחט:
אז פשוט צריך לדעת שהעניין הזה הוא לא החלטה פוליטית שאומרת שנשמור מקום, אלא הוא החלטה שאומרת בואו נשמור על החברה הישראלית, בואו נשמור על כך שלא ישכבו לנו 200-220 אלף איש בלשכות התעסוקה, שחלקם כשירים וחייבים על-פי חוק ללכת לעבודה ששולחים אותם אליה והם לא הולכים, כי אנחנו נמצאים במצב שיש כאן, ברית בלתי קדושה - אני לא אומר את זה בנימה של האשמה - בין המעסיקים שטוב להם מאוד עובדים זרים, ומעסיק עושה את שיקוליו הכלכליים ואין לו דבר יותר טוב מאשר עובד זר - לבין העובד הישראלי שאומר: אני אמצא פה ושם, אני אעבוד קצת בשחור, אני אלך ללשכת העבודה, אני אקבל חצי שנה דמי אבטלה.
האוצר אברהם  שוחט:
ולכן, אני רואה שם את כל המערכת, כולל עצמנו.
האוצר אברהם  שוחט:
אנחנו מדינה ואנחנו בתוך התמונה.
האוצר אברהם  שוחט:
והקונפליקט שקיים - והוא קיים, אני מסכים איתך, אדוני היו"ר - הוא בבעייתיות שנוצרה כתוצאה מהסגר.
האוצר אברהם  שוחט:
בבעייתיות שנוצרה - אילו שיקולים אנחנו לוקחים ואילו החלטות אנחנו מקבלים, כאשר יש לנו בעיה, ואני מסכים שיש בעיה, בפעילות בעיקר בשני הענפים האלה - חקלאות ובניה.
האוצר אברהם  שוחט:
ובעיה שניה, טיפה להרים את העיניים ולהגיד מה יקרה לנו.
האוצר אברהם  שוחט:
ואני אגיד לכם מה יקרה בדיוק.
האוצר אברהם  שוחט:
אני לא מדבר כבר על כך - ואני יודע שיבואו ויגידו לי החקלאים: תראה, אצלנו הם חיים נהדר, במושבים, בקרוואנים - וזה נכון, אבל זה המיעוט שבמיעוט.
האוצר אברהם  שוחט:
החברה הישראלית הפכה לחברה אלימה, גסה, מתנהגת בצורה מבחילה למאות אלפי אנשים שמסתובבים בשוליים של הערים הגדולות, ואנחנו לא יכולים ולא עושים עם זה שום דבר.
האוצר אברהם  שוחט:
אנחנו לא פותחים מערכות חינוך, ואנחנו לא פותחים מערכות רווחה, והם גרים בשולי החברה הישראלית, וזה נוח מאד למעסיקים, זה רע מאד למדינת ישראל ולדמותה, רע מאד למה שקורה בחברה הישראלית.
האוצר אברהם  שוחט:
תלכו לדרום ת"א.
שמוליק ארד:
זה הלא חוקיים.
האוצר אברהם  שוחט:
שמוליק, אני מבקש, אני הרי יודע את ההבדל בין חוקי ולא חוקי.
האוצר אברהם  שוחט:
אני יודע את ההבדל, תאמינו לי, אבל המרחק בין חוקי שהופך לבלתי חוקי ונשאר ובא והולך הוא קטן מאד, ולכן, אנחנו נמצאים במצב שבו אנחנו צריכים לקבל החלטה אסטרטגית, לא איזו החלטה קטנה שמביאים עוד אלף איש, עוד עשרת אלפים איש.
האוצר אברהם  שוחט:
זאת החלטה שהיא משפיעה בכיוון תהליכי על החברה הישראלית.
האוצר אברהם  שוחט:
אני לא יכול לקבל את העובדה, ואסור לקבל את העובדה, ויגידו לי אלף פעמים שהילד של רענן כהן או הילד שלי לא הולך לעבוד בבניין, נכון, אבל אני לא יכול לקבל את העובדה שאנחנו נמצאים עם 220 אלף דורשי עבודה ובטח עם 120 אלף מקבלי ביטוח אבטלה - אני מניח שזה סדר הגודל של המספר - ואנחנו נמצאים בחברה שבה אפשר להגיד לבנאדם: אדוני, אתה לא מקבל ביטוח אבטלה מכיוון שכתוב שעד גיל 35 אתה צריך ללכת לעבוד בכל עבודה.
האוצר אברהם  שוחט:
את זה אומר החוק, זו לשון החוק.
זאב בוים:
אבל גם את זה לא עושים, אדוני השר.
האוצר אברהם  שוחט:
אני יודע, הרי אמרתי, יש כאן קשר שנוצר בנסיבות שבין הממשלה ואיך שהיא פועלת, ואין לי טענה לשירות התעסוקה.
האוצר אברהם  שוחט:
אני מבין את הנטל שמוטל עליו, בין הרצון האדיר של הקבלנים - אתם יודעים מה, אני אספר לכם סיפור.
האוצר אברהם  שוחט:
הייתי בנווה דקלים ביום חמישי שעבר, הסתובבתי בין הישובים ואחרי זה נפגשתי עם אנשים בישובים, שהם לחוצים גם כן, למרות שבאותו יום אמרו לי כבר ש-50% מהעובדים נכנסים.
האוצר אברהם  שוחט:
ואז אומר לי לא חקלאי דווקא אלא בעל מפעל שם, אני יושב ושומע, אני לא מגיב, הגבתי רק בסוף: "אני רוצה שהממשלה תדאג לי, היו לי חמישים עובדים פלשתינאים, נתנו לי כעת להכניס עשרים, תדאג לי לעוד שלושים".
האוצר אברהם  שוחט:
אז אני אומר לו: "תגיד לי, למה אתה לא פונה לשירות התעסוקה באופקים, בשדרות, בנתיבות, המרחק לא כל כך גדול?"
האוצר אברהם  שוחט:
. אז הוא אומר לי: "בוא הנה, בחייך, תסדר לי עובד שמקבל 1,700 שקל לחודש ועובד 12 שעות".
האוצר אברהם  שוחט:
עשיתי מהר את החשבון, הוא מקבל חמישה שקלים לשעה.
האוצר אברהם  שוחט:
שליש משכר המינימום.
האוצר אברהם  שוחט:
שתקתי.
האוצר אברהם  שוחט:
שמעתי.
האוצר אברהם  שוחט:
אחרי זה אמרתי לו: "תגיד, אתה לא מתבייש?"
האוצר אברהם  שוחט:
לפני כולם.
האוצר אברהם  שוחט:
"מצידי אתה יכול לסגור את המפעל.
האוצר אברהם  שוחט:
אם המפעל הזה חי על נערים שעובדים על חמישה שקלים לשעה ואתה אומר לי שהוא לא יכול להיות רווחי אחרת, וכשיש לך משבר אתה בא למדינת ישראל שתספק לך עובדים מהסוג הזה - עדיף שהמפעל יסגר.
האוצר אברהם  שוחט:
אין לך זכות קיום".
שמוליק ארד:
מקובל על כולם.
האוצר אברהם  שוחט:
אין לך זכות קיום.
האוצר אברהם  שוחט:
ותרשה לי להגיד גם, ואני לא רוצה למתוח ביקורת - שגם החקלאים שם מעסיקים אנשים - - -
קריאה:
איפה?
פסח גרופר:
אין דבר כזה.
קריאות:
יש, יש.
קריאות:
בגוש קטיף.
האוצר אברהם  שוחט:
עכשיו אני אספר לכם סיפור שני.
האוצר אברהם  שוחט:
כמו שאני מטלפן למנהל נשר - בימים של הצריכה הייתי כל חודש מקבל נתונים על כמה מייצרים, 400, 450 אלף טון לחודש, יש לי גם איזשהו מודל, אני אפילו לא אגיד באיזה מקום, למנהל שירות התעסוקה באחת מערי הפיתוח בדרום - ואנחנו הלכנו עם התוכנית יחד עם משרד העבודה והרווחה לסבסד באלף שקל או משהו כזה מעבר לשכר, וזה בסדר וזה לגיטימי - אני מצלצל אליו פעם בשבוע ואני אומר לו: תגיד, הגיעו אליך חקלאים?
האוצר אברהם  שוחט:
הוא אומר לי: יש אצלי אלף מכתבים, צלצלו אלי בסך הכל שלושה חקלאים ולקחו חמשה-עשר אנשים לעבוד, עם הסבסוד של הממשלה.
האוצר אברהם  שוחט:
אני אומר לו: תגיד, ואם היו פונים אליך יותר, האם היית יכול לשבץ?
האוצר אברהם  שוחט:
הוא אומר: תראה, במקום שאני חי בו יש אנשים שהולכים לעניין הזה.
האוצר אברהם  שוחט:
ילכו לבתי אריזה, ילכו לעבוד בחקלאות.
האוצר אברהם  שוחט:
החקלאים אפילו לא מצלצלים אלי.
האוצר אברהם  שוחט:
אז אני אומר לו: או.
האוצר אברהם  שוחט:
קיי , אני מחכה עוד שבוע, לך אתה אל החקלאים.
האוצר אברהם  שוחט:
אני מניח שאלה גם הנחיות שלכם לעשות כזה דבר.
יעקב ניזרי:
זה מה שאנחנו עושים בפועל.
האוצר אברהם  שוחט:
זה מה שאתם עושים.
האוצר אברהם  שוחט:
אז אני רוצה לראות את מידת האבסורד שבו אנחנו חיים.
האוצר אברהם  שוחט:
ואני יודע שיש משבר, שמוליק, ואני יודע שזה קשה, ואני יודע שזה פוגע לנו בתוצר, ואני יודע שחס וחלילה זה עשוי לגרום לפיטורים, אבל אני שואל את עצמי: תשמעו, רבותיי, ותסלחו לי שאני אגיד את זה, העובדים הזרים זה כמו סם למעסיקים.
משה פרץ:
אבל אתה רוצה שיכנסו לא חוקיים.
האוצר אברהם  שוחט:
זה סם למעסיקים.
האוצר אברהם  שוחט:
אתם אומרים תגדיל את המכסה, תן יותר.
שמוליק ארד:
למה, הם לא מקבלים שכר בבניין?
האוצר אברהם  שוחט:
תאמין לי, אני יודע בדיוק מה שאני אומר - איך עובד עובד זר, איך עובד עובד ישראלי.
האוצר אברהם  שוחט:
ואני אפילו אגיד כזה דבר, שהוא אבסורד אולי, כי אני חושב ששכר המינימום צריך להשאר, אבל אני חושב שאם ענף הבניה נתקל בבעיות של כח אדם כתוצאה מלחץ כלכלי - שיעלה את השכר.
שמוליק ארד:
למה אתה לא מסבסד אותנו, כמו החקלאים אפילו?
האוצר אברהם  שוחט:
אני לא מסבסד, חכה שמוליק, אני אומר לך, כי השוק שלך הוא אחר.
האוצר אברהם  שוחט:
ואני אומר, הוויכוח הוא לגיטימי, הויכוח הוא באמת ויכוח אמיתי.
האוצר אברהם  שוחט:
זה לא ויכוח שולי, זה ויכוח אמיתי שנוצר בגלל מקרה חיצוני, נגיד, ושהוא משפיע בצורה לא קלה על חלק מהענפים.
שמוליק ארד:
רגע, אם זה נכון, במכרזים שלכם של הממשלה שיהיו רק עובדים ישראלים.
יורי שטרן:
אני הנחתי הצעת חוק, אני רוצה לראות את עמדת משרד האוצר.
יורי שטרן:
החוק כבר הונח, החוק שיחייב במכרזי ממשלה 80% עובדים ישראלים.
האוצר אברהם  שוחט:
יורי, אני לא הפרעתי לך.
האוצר אברהם  שוחט:
תן לי רק רגע אחד.
איוב קרא:
רגע, אמרנו לגבי הסעיף של הישראלים.
האוצר אברהם  שוחט:
רק רגע איוב, רק רגע.
האוצר אברהם  שוחט:
ולכן אמרתי את ההקדמות האלה ואני אמרתי: ישנה דילמה לגמרי לא פשוטה, אני מסכים שישנה דילמה, הרי לי צריך לבוא ולתת הסבר כמה חשוב שהמפעלים יעבדו בתפוקה מלאה, כולל המפעל שלך וכולל נשר שלא הזמין תנורים וכולל החקלאות שתוכל לשווק את הכל.
האוצר אברהם  שוחט:
אין לי ספק, אבל בניגוד לקטע שאתם מביטים בו, אני מסתכל על המשוואה, מה המשמעות שתהיה בעוד חודש, חודשיים, שלושה למשק, מה יקרה.
האוצר אברהם  שוחט:
ואני אגיד לכם מה יקרה, זו לא בעיה שלפלשתינאים לא יהיה מקום עבודה.
האוצר אברהם  שוחט:
יהיה.
שמוליק ארד:
יהיה, גם אני בטוח.
האוצר אברהם  שוחט:
אבל מי שמפחד מזה הם הישראלים.
האוצר אברהם  שוחט:
יש לנו בדיוק את הזרימה.
שמוליק ארד:
אבל זורמים לא חוקיים כל הזמן.
האוצר אברהם  שוחט:
שמוליק, תן לי שניה אחת.
יוסף בלייר:
מספר הישראלים בחקלאות גדל בחמש השנים האחרונות.
שמוליק ארד:
זה לא חוקי, אני לא מבין את זה.
האוצר אברהם  שוחט:
שמוליק, תן לי שניה, בחייך.
האוצר אברהם  שוחט:
תאמין לי אני חושב על הבעיה והיא מלחיצה אותי, והיא מציקה לי, ואני רואה את שני הצדדים של המשוואה, לא רק צד אחד של המשוואה, ואני יודע בדיוק שזו בעיה לגמרי לא פשוטה.
האוצר אברהם  שוחט:
אני רוצה להגיד מילה.
האוצר אברהם  שוחט:
רענן כהן, אני יודע שבאמצעות הכלים הממלכתיים שעומדים לרשותו, עושה באמת מאמצים גדולים בכל מיני כיוונים, דרך שירות התעסוקה, הכשרה מקצועית וטיפול בעובדים זרים, בכל מה שכרוך בעניין.
האוצר אברהם  שוחט:
אני, אם אתם שואלים אותי היום, אם אתם יוצאים מכאן החוצה בהודעה שלי שאני תומך בכך שיתנו עוד עשרים אלף רשיונות, כמו שמישהו אמר פה שזו פחות או יותר הפשרה, אני לא אמליץ על זה.
האוצר אברהם  שוחט:
מצד שני, אני מוכן לעשות בדיקה יסודית עם שר העבודה.
האוצר אברהם  שוחט:
אני לא אעשה לבד כי הדברים האלה צריכים להיות מוכרעים גם בממשלה.
משה פרץ:
גם שר השיכון צריך - - -
האוצר אברהם  שוחט:
בסדר, אני אומר שבכל מקרה זה צריך להיות מוכרע בממשלה.
האוצר אברהם  שוחט:
לגבי הקיצוץ של שנת 2001, נראה לי שבעת כזאת, כל זמן שלא משתחרר העניין של העובדים הפלשתינאים, אז צריך לעשות שיקול מחדש.
האוצר אברהם  שוחט:
אני חוזר ואומר, אני לא אטפל בזה לבד.
האוצר אברהם  שוחט:
ישנו שר העבודה והרווחה שהוא אחראי, גם סיכמנו איתו, וכל החלטה על מדיניות מהסוג הזה תובא לישיבת ממשלה.
האוצר אברהם  שוחט:
אני מכל מקום, חושב שיש מקום לבדיקת העניין, לאור המצוקה הקיימת עכשיו.
פסח גרופר:
האם זה יבוא לידיעתנו?
האוצר אברהם  שוחט:
ודאי, ודאי.
האוצר אברהם  שוחט:
אני רוצה להגיד לכם דבר נוסף.
האוצר אברהם  שוחט:
אני גם עושה כמיטב יכולתי, אם תנאי הבטחון יאפשרו - ואני יודע שלך יש דעה אחרת בעניין - לשחרר את העובדים הרציפים.
האוצר אברהם  שוחט:
אני חושב ש- - -
אלי פז:
רק אישרו היום.
האוצר אברהם  שוחט:
ראיתם, רק הזמנתם אותי, אישרו תשעת-אלפים עובדים פלשתינאים.
פסח גרופר:
מה זה רציפים ?
האוצר אברהם  שוחט:
רציפים זה כאלה שיש להם רשיון, רציפים זה חסיני סגר.
האוצר אברהם  שוחט:
אז הנה עכשיו קיבלתי פתק שאישרו.
קריאה:
כמה זה?
האוצר אברהם  שוחט:
יש כאלה עשרים אלף, נדמה לי, והודיעו לי, עכשיו קיבלתי פתק, שהיום אושרו תשעת-אלפים נוספים.
שמוליק ארד:
לכל המשק?
האוצר אברהם  שוחט:
אלא מה, למשק התורכי?
האוצר אברהם  שוחט:
בטח לכל המשק.
שמוליק ארד:
זה פינאטס.
האוצר אברהם  שוחט:
שמוליק, אם אתה לא רוצה אז אפשר- - -
שמוליק ארד:
אני רוצה, זה לחקלאים, לתעשיינים.
האוצר אברהם  שוחט:
בסדר, אבל זה מקל את הלחץ.
האוצר אברהם  שוחט:
אני אמרתי את דעתי.
האוצר אברהם  שוחט:
אני רוצה להגיד גם מילה על ההסדר המדיני העתידי, בתקווה שהוא יהיה כזה או אחר, אני ישבתי והכנתי בפריז את ההסכם של החיים הכלכליים בינינו ובין הפלשתינאים, וגם פיתחנו את הפורמולה שצריכה להיות לעתיד ברגע של הסכם.