GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורלי מלכה-רותם:
אנחנו למשל, באופן רשמי, עד היום לא קיבלנו מאף גורם במדינת ישראל את נתוני הפרשייה הזו עם פרטיו של התושב, כי מחר הוא יכול לבקש שוב ואנחנו ניתן לו, משום ששום גורם במדינת ישראל, לא אתם במשרד הפנים, ולא משטרת ישראל, טרח לעדכן את הגוף שאמון מבחינת מדינת ישראל ליישם את הסכם הביניים בתחום הזה.
אורלי מלכה-רותם:
זה נראה לי לקוי.
אורלי מלכה-רותם:
זה נראה חוסר שיתוף פעולה.
בתיה כרמון:
את צודקת, אנחנו בתור משרד הפנים, ודודי שהוא איש הקשר שלנו בכל הנוגע  - - -
אורלי מלכה-רותם:
הכלי היחידי הוא לבוא ולהציג נתונים עובדתיים לרשות הפלשתינית ולהגיד להם: זה המקרה, זה האיש, אני מבחינתי מקפיאה את כל נושא הסרילנקיות עד שנעשה בירור.
אורלי מלכה-רותם:
אבל לא להגיד להם ערטילאית, גולשים לישראל, עובדים בישראל.
איוב קרא:
יש לך נתון מצויין, את מדווחת על 45 אלף עובדים לא חוקיים ששוהים בתחום הרשות הפלשתינית, כאשר ברשות הפלשתינית אין עבודה, לא עובדים.
איוב קרא:
אז איפה הם?
איוב קרא:
זה כבר נתון מדאיג כשלעצמו.
איוב קרא:
אני לא מדבר על ההשלכות של זה, כמה יש עוד דברים סביב הנושא, שאפשר לחשוב בהגיון מה ההשלכות של זה.
אורלי מלכה-רותם:
אין להשליך ממה שאמרתי.
אורלי מלכה-רותם:
אין סתירה במה שאמרתי.
איוב קרא:
גם העניין שלה נשמע מפי הרבה אנשים.
איוב קרא:
אני לא יכול להגיד לך, מגיעים אלינו כל יום תלונות.
בתיה מלכה:
בזה את צודקת אורלי, וגם דודי יודע שאנחנו מעבירים המון.
בתיה מלכה:
כלומר, בכל בעיה שיש לנו, לא משנה אם זה בנושאים כאלו או בנושאים אחרים, כשיש, אנחנו עולים, אנחנו מעבירים.
בתיה מלכה:
זה שאנחנו יודעים שגם למשטרה קשה מאוד להתמודד עם תופעת המאכערים למיניהם, הרי יש בכל התחומים.
בתיה מלכה:
יש מאכערים פה ושם, ואני חושבת שחצי מדינת ישראל עוסקת בדרך זו או אחרת בנושא של עובדים זרים.
איוב קרא:
התיחכום עולה מיום ליום.
בתיה כרמון:
כן, אז הבנאדם הזה הוא בסדר.
בתיה כרמון:
השם יהיה אצלכם, אז זו בעיה גדולה?
בתיה כרמון:
אז יש בנאדם אחר שמזמין.
בתיה כרמון:
אז הוא כבר לא ישמש בתור איש קשר כזה בראש גשר.
אלי פז:
בסך הכל היא ביקשה דבר מאוד פשוט, שיהיה קשר.
בתיה כרמון:
בסדר, אבל אני חושבת שהדברים האלה צריכים להיות דרך המשטרה אחרי בדיקה.
בתיה כרמון:
יכול להיות שבאמת צריכים יותר לשבת ולתאם ולסגור לאת הפרצות.
בתיה כרמון:
בגלל זה אנחנו גם ישבנו בעבר בכמה ישיבות בנושאים האלה.
בתיה כרמון:
אני חושבת, כמו שאלי אומר, שצריך לנצל את התקופה הזאת שהיא תקופת שפל גדול  בכניסה, בהקפאה ממש,  כדי שבעתיד, במידה ועוד פעם הסכרים ייפתחו, אז נלמד מנסיון העבר כדי שהדברים האלה לא יקרו עוד פעם.
חגי הרצל:
אנחנו מכירים את הנתונים.
חגי הרצל:
הדבר הטוב, במרכאות, שקרה בעשרת החודשים האחרונים, הוא  שיש הקפאה, שגם מתאם הפעולות בשטחים וגם בשגרירות ירדן, שם המספרים הם גבוהים מאוד, הם ממש ממעטים במתן אשרות או רשיונות, אלא רק למעט לאנשי עסקים או  במקרים שהם הומניים, או בדברים מהסוג הזה.
חגי הרצל:
כמו שיש שיטות רבות של הגעה למדינת ישראל, כיוון שכאן בהחלט העבודה היא מוצר שהוא במחסור, עבודה זולה, ויש הרבה מאוד תעשייה סביב העניין הזה.
חגי הרצל:
אני כל הזמן חששתי מהפירסום שיהיה בלקונה הזאת שזיהינו אותה בהסכמי אוסלו.
חגי הרצל:
זה עלה גם מספר פעמים, וחששנו מאוד, כי ידענו שלפחות חלק גדול מהאוכלוסייה שמתעניינת בעניין, לא מודעת לאפשרות שקיימת באמצעות הרשות הפלשתינית להגעה של כוח עבודה זול.
חגי הרצל:
אנחנו נתקלנו בתופעה הזאת בעצם בנקודת הקצה שבמבצעי האכיפה של המשטרה.
חגי הרצל:
מצאנו לא הרבה, אבל מצאנו הרבה מאוד מקרים של עובדים זרים שהגיעו בעיקר מסרילנקה, מאתיופיה, מהפיליפינים, שהגיעו דרך האישורים  של רשיונות ביקור באמצעות תושבי הרשות הפלשתינית, ואז זיהינו שיש בעיה, לדעתי לא בהיקפים כאלה גדולים.
חגי הרצל:
מבצעי האכיפה שלנו,  כפי שאתם יודעים, לא היו בעבר כאלה שאיפשרו  לתת להם קנה מידה יותר נכון לבעיה, אבל אין לי שום צל של ספק שאנחנו נתקלנו בתופעה הזאת, מדובר בעשרות מקרים שבהם נתקלנו בכאלו שזלגו לתוך שטחי מדינת ישראל ושהו ללא היתר, וגורשו כנתינים זרים.
חגי הרצל:
נתקלנו בתופעה במקרים בודדים של קשר בין ישראלים לבין תושבי הרשות, שהבינו שיש אפשרות ויש פה ערוץ של הגעה.
חגי הרצל:
אין לי נתונים מדוייקים, אבל אני יודע שהיו כמה פרשיות סביב העניין הזה.
חגי הרצל:
לפי דעתי,  הדבר המרכזי הכי בעייתי מבחינתי, הוא שעד היום, לא באמצעות הרשות הפלשתינית, ולא באמצעות רשיונות הביקור, יש הרבה מאוד מדינות, במסגרת ההסכמים הבילטראליים של מדינת ישראל, שיש להן פוטנציאל של הגעה של כוח עבודה זול, כמו מדינות דרום אמריקה ומזרח אירופה, מהן בעצם יכולים להגיע למדינת ישראל ללא צורך באשרה.
חגי הרצל:
לכן, צריך לקחת בחשבון שיש ערוץ הרבה יותר קל, שאפשר דרכו להגיע למדינת ישראל.
חגי הרצל:
אנחנו הצבנו את הבעיה הזאת למשרד החוץ ומשרד ופנים, ותבענו לעשות רביזיה מחדש של כל מערכת האשרות וההסכמים הבילטראליים של מדינת ישראל עם מדינות שבהן אנחנו יודעים בוודאות שקיים פוטנציאל של הגעה, של כוח עבודה זול.
חגי הרצל:
אני יודע שידידי, מתי הכהן, אמר לי שזה עלה בפורום של בכיר במשרד החוץ, ואני יודע שהמוטיבציה היא של משרד החוץ, לפחות מזווית הראייה שלו, ובצדק אולי מבחינתם, אבל אני אומר, כרשות אכיפה שמתמודדת עם העניין, שזה בהחלט נושא בעייתי מאוד שראוי לבחינה מחדש.
חגי הרצל:
לא יעלה על הדעת, שמקולומביה  וממדינות שאנחנו כל הזמן מגרשים לשם, בפעם הראשונה שאנחנו נתקל באותו נתין, שלפעמים משקיע הון עבור כרטיס הטיסה, זה יהיה במפגש הראשון שלו עם בקר הגבולות, בשדה התעופה בן-גוריון.
חגי הרצל:
למדינת ישראל  בכלל יש בעיה עם העניין הזה, כי אנחנו מדברים על למעלה משני מיליון תיירים שמגיעים למדינת ישראל.
חגי הרצל:
זה ענף מאוד  חיוני וחשוב למדינת ישראל.
חגי הרצל:
קשה מאוד ליצור את ההבחנה בין תייר תמים שבאמת רוצה להגיע, לבין כזה שמגיע באשרת תייר, ובעצם משטה בנו, ומתכוון להישאר בארץ לעבוד, או לגבי חלק, שליש מהם, גם להשתקע במדינת ישראל לטווח הרבה יותר ארוך.
חגי הרצל:
באופן כללי, על פי החלטה של ראש הממשלה והשר, היום המשטרה נערכת למבצעי טיפול בהוצאת השב"חים בכלל, באופן הרבה יותר מאסיבי, בהיקפים גדולים ממה שידענו בעבר, בדגש לפלשתינים, ירדנים וזרים.
חגי הרצל:
סך הכל, לכל מי ששוהה ללא היתר, המשטרה נערכת לזה היום במבצעים גדולים ביותר, כשמג"ב על פי החלטת מפכ"ל לקח אחריות ביצועית בכל מה שקשור לאכיפה.
חגי הרצל:
מתבצעים כל הזמן - - -      	גם שירות בתי הסוהר, על פי החלטת הממשלה הוא זה שאמור לתת את המענה.
חגי הרצל:
יש תכנית שממש בימים אלה נותנת מענה, נכון לעכשיו, גם אתמול היה מבצע וכל הזמן יש, ולא תמיד זה מדוורר.
חגי הרצל:
מתקיימים מבצעים כל הזמן.
חגי הרצל:
כרגע, לדוגמא, אם נעצרים ירדנים, הם עוברים אותו מסלול של נתין זר רגיל.
חגי הרצל:
הם עוברים את המסלול של מעשיהו, יש לנו 240 מקומות שם, ויש לנו גם מקומות היום.
חגי הרצל:
הטיפול שלנו היום הוא הרבה יותר מהיר.
חגי הרצל:
יש לנו שיתוף פעולה די טוב עם הקונסול הירדני, והם גם מטופלים באמצעות משרד העבודה בצורה יפה מאוד, אם יש להם חובות של מעסיקים, יש צוות קבוע של משרד העבודה שיושב במעשיהו, מטופלים בצורה הכי מקצועית, הכי יעילה, הכי אנושית, וגם משך זמן השהייה שלהם הוא קצר ביותר, וזה מאפשר לנו, לרשויות שמבצעות את האכיפה  - בסך הכל זה מין מעבר שהייה אך ורק לצורך יציאה מהארץ ולא לצורך מאסר או כל דבר אחר.
חגי הרצל:
אנחנו פועלים במסגרת הפעילות הזאת, במסגרת החוק הכניסה לישראל שזה הליך קצר, פשוט, מטופל טוב, אנשים שעושים את זה עושים את זה בצורה מיומנת ומקצועית, ונכון לעכשיו, כל הזרימה היא באמצעות אגפי הזרים במעשיהו, ובמקביל, בימים הקרובים ממש, השב"ס נערך ליכולת קיבול הרבה יותר גבוהה של שב"חים, וזה יאפשר אפילו הגעה למאות, אפילו בשבוע.
חגי הרצל:
נכון לעכשיו, אני אומר שיש מקום גם באגפים של הזרים במעשיהו, שהם לפי תפיסתי הכי טובים, כי נמצאים שם אנשים מיומנים, מקצועיים, יש שיתוף פעולה טוב מאוד בינינו לבין שב"ס, משטרה ומשרד העבודה, וגם יש הערכת ביקורת של משרד הפנים שנמצאת שם כל הזמן, ומוודאת ומבקרת את ההליך מבחינה מינהלית.
חגי הרצל:
יש תכנית נוספת של הצפפה של עוד כ-300 מיטות.
חגי הרצל:
אין לנו בעיה, נכון לעכשיו, לבצע את הפעילות.
חגי הרצל:
נכון שהשר אמר שהוא שוקל, גם במידה ונצטרך, וזה רק מראה שקודם כל הכוונות הן אמיתיות ורציניות וההיקפים הולכים להיות הרבה יותר גדולים, כי ההנחייה היא חד-משמעית לטפל בכל מה שנקרא שהייה ללא היתר במדינת ישראל בצורה היסודית ביותר.
איוב קרא:
אני רק רוצה להגיד, שלפי מה שנראה לי כיום, הטיפול של המשטרה לא מביא למצב  יותר טוב, אלא יש נהירה וזרמים מכל מיני מקומות לפה, ואז המפלס של הלא חוקיים כל הזמן בעלייה ולא בירידה, ואני מקווה שאתם מודעים לזה.
איוב קרא:
זה עולה.
איוב קרא:
אתם משקיעים עבודה, אבל לדעתי זה לא מספיק וצריך למצוא פתרון.
מתי הכהן:
לגבי מה שאמר חגי, בקשר להסכמים הבילטראליים עם מדינות לפטור מאשרות.
מתי הכהן:
אנחנו למעשה מודעים למה שקורה עם אותן  מדינות שיש לנו פטור מאשרות איתן.
מתי הכהן:
אבל יחד עם זאת,  הרי בסך הכל, בפטור מאשרות הכוונה היא שהאדם פטור מלבוא ולהצטייד באשרה מראש, אבל זה לא אומר שכניסתו היא חופשית לישראל.
מתי הכהן:
פטור מאשרות אינו מהווה כניסה חופשית לישראל.
מתי הכהן:
אדם מגיע ממדינה שיש לה פטור מאשרות, וזה בהמון מדינות.
מתי הכהן:
יש לנו את הפטור מאשרות עם מדינות צפון אמריקה, אירופה כולה, חלק מדרום אמריקה, וחלק ממזרח אירופה,  אבל כל אחד כזה מגיע לכאן והוא נבדק.
מתי הכהן:
ואם ישנו החשש שהוא לא בא כתייר, אז הוא מסורב כניסה.
דודו פרץ:
אתה יודע מה היכולת של בקר בנמל התעופה, עם כל הלחץ שיש עליו, קשה לו לבדוק כל אחד ואחד  בצורה מובחנת, כשיורד עליו מטוס עם 300-400 נוסעים, ויש ארבעה בקרים.
דודו פרץ:
זה לא דומה לבדיקה שנעשית בקונסוליה.
דודו פרץ:
אי אפשר לעשות השוואה אקוויוולנטית פה  אחד לאחד.
מתי הכהן:
נכון, אבל עובדה שזה קיים.
איוב קרא:
אנחנו קיבלנו פה נתונים.
איוב קרא:
רק לעדכן אותך, של שהייה לא חוקית של כ-55 אלף בתחום הרשות הפלשתינית, על פי נתוני צה"ל, ששוהים בצורה זו או אחרת ללא אשרות שהייה בשבע השנים האחרונות, זה הבסיס שעליו מדברים פה.
רחל:
אני מתנצלת על האיחור.
רחל:
אנחנו מטפלים במספר מאוד מצומצם וממוקד של מדינות.
איוב קרא:
מדברים פה על ירדנים  והמזרח הרחוק בין היתר.
איוב קרא:
אם יש לך משהו להוסיף לנו בתור נציגת השב"כ, נשמח לשמוע.
איוב קרא:
בסך הכל, קיבלנו סקירה מאוד מקיפה בנושא הזה.
איוב קרא:
יש פה לקונה שהי א מאוד לא לרוחנו, ואני חושב שצריך לטפל בה.
איוב קרא:
אנחנו נשמח אם יש לך משהו להוסיף לנו.
רחל:
הובטח לי שלא תהיה תקשורת בישיבה, אז אני מתנצלת.
רחל:
לגבי ירדנים, אנחנו מכירים את הנתונים שהוצגו כאן.
רחל:
אני מאגף לעניינים ערביים בשב"כ, בחלק מתפקידיי אני גם ממונה על בדיקת אוכלוסיות מסויימות שנכנסות לישראל באשרה ממדינות מסויימות.
רחל:
ירדן זו אחת המדינות שאנחנו כן בודקים את האנשים שנכנסים מתוכה.
רחל:
מאז שהתחילו המהומות צומצמו בהרבה המספרים, גם אלה שמבקשים, גם אלה שאנחנו מאשרים לאור הנסיבות, וגם כי גילינו פה ושם שיש ירדנים שהגיעו באשרה או רשיון ביקור, ההבדל היום הוא לא ממש משמעותי.
רחל:
מי שזוכר את הפיגוע באוטובוס  ברסיטל, זה היה אזרח ירדני שנכנס לבקר אותנו.
רחל:
אנחנו יודעים מהנתונים של כ-50 אלף, אני שמעתי השבוע גם על 60 אלף ירדנים, שנכנסו באשרה או ברשיון ולא יצאו, ונמצאים כאן .
רחל:
בכפרי הצפון יש שכונות רציניות מאוד של כאלה שמתגוררים שם.
רחל:
אני מדברת כרגע רק על ירדנים באופן כולל, גם אשרות וגם רשיונות ביקור.
רחל:
אורלי מתעסקת יותר ברשיונות ואני באשרות.
רחל:
אנחנו מדברים  על 60 אלף.
רחל:
תופעה נוספת שאנחנו רואים, היא שהם מתחתנים פה עם ערביות ישראליות, ונכנסים למעגל איחוד המשפחות.
איוב קרא:
זה דיון בנפרד, כי זו סוגייה שצריך לתת את הדעת עליה.
רחל:
ממדינות נוספות גם אין כניסה בכאלה כמויות כמו מירדן.
רחל:
אם נשארים, אז אולי נשארים פה ושם.
רחל:
לגבי מדינות אחרות, מאלה שהוזכר, שנאמר לי, לגבי מזרח אירופה, אנחנו פשוט לא עוסקים במדינות האלה באשר לנכנסים מהן, ואין לנו שום נתונים.
רחל:
גם לא ראינו איזשהו שימוש שהרשות הפלשתינית עושה בצורה מאורגנת וממוסדת על מנת לסייע לכניסתם.
רחל:
לא ראינו שיש איזושהי פעילות פח"עית, בזהירות, אבל כאשר משתמשים בהם או כבר עלו עליהם כאפשרות להשתמש בהם לצרכים פח"עיים - אין לנו מידע בנושא.
רחל:
נתונים מספריים בוודאי שאין לנו לגבי מזרח אירופה.
רחל:
המזרח הרחוק – אנחנו יודעים גם שנכנסים הרבה, וזה עולה ויורד כל פעם, הצורך לבדוק אותם באיזושהי צורה.
רחל:
לפני יותר משנה, כאשר היינו כאן גם בישיבה בנושא, דובר על זה גם כן שצריך לעשות איזשהו סינון של העובדים מהמזרח הרחוק, אבל לא כל כך בהיבטים שלנו, יותר נכון בהיבטים של  המדינה.
רחל:
בהיבטים שלנו אין פח"ע מהעובדים הזרים של מזרח אירופה והמזרח הרחוק.
רחל:
זהו פחות או יותר.
איוב קרא:
כאשר מגיעים אנשים לרשות הפלשתינית, יש לכם איזה מעקב על הנושא הזה, בסמוי או בצורה זו?
איוב קרא:
בעקרון יש לכם נתונים האם הנהירה היא לישראל מתוך כל הלא חוקיים, או מה קורה בכלל?
איוב קרא:
בסך הכל אנחנו מקבלים נתונים ממשרד הביטחון, אבל אין להם אינדיקציה מה קורה עם החבילה הזאת.
איוב קרא:
האם היא מתפרקת ברובה או מגיעה לארץ?
רחל:
יש לנו מעקב ברגע שעולה מידע.
רחל:
אנחנו לא עושים מעקב על כל האוכלוסייה שנכנסת.
רחל:
הנהירה היא בעיקר - אם לתחומי הרשות הפלשתינית, אם זה ליהודה ושומרון, הרי הזליגה היא קלה ביותר, אין שום בעיה להיכנס לישראל.
רחל:
מי שביקש רשיון ביקור יודע שהוא יכול להיכנס ולהסתובב בישראל בלי בעיה, אבל בעיקר לצרכי עבודה.
רחל:
פה ושם אנחנו מגלים, וזה מידע מודיעיני מאוד ממוקד, כאלה שנכנסו לצרכים אחרים ואז הם הופכים לאיזשהו יעד שלנו.
רחל:
אבל ככלל, מי שנכנס ורק מסתובב פה ומחפש עבודה, אז הוא מצטרף לאוכלוסייה של כל השב"חים מיהודה ושומרון.
רחל:
מי שנכנס לרצועת עזה, שם הסגירה היא יותר הרמטית ושם אפשר יותר לפקח.
רחל:
שוב, הוא יכול להשאר בתחומי הרצועה עד אין קץ.
רחל:
אני לא נכנסת לשם ולא בודקת שם, אני גם לא יכולה לעצור מישהו בכביש כמו שאני יכולה ביהודה בשומרון ובישראל ולראות שהוא שוהה בלתי חוקי.
רחל:
אז מבקרים יכולים להישאר בתחומי רצועת עזה כמעט באופן חופשי, למעט פה ושם היה איזה נסיון דרך תיאום הפעולה בשטחים ממשרד הביטחון להטיל כאילו איזה שהן סנקציות, שאם אתם רוצים לאשר איחוד משפחות לרצועת עזה, אז תוציאו קודם את המבקרים הבלתי חוקיים.
רחל:
הגישו את כל המבקרים הבלתי חוקיים כאיחוד משפחות, וכך פתרו את הבעיה שלהם והלבינו הרבה אנשים.
רחל:
זה נעצר באמצע בעקבות האירועים, אבל זה היה המהלך שהלך להיות.
רחל:
מבקרים בלתי חוקיים - להלבין את שהייתם באיחוד משפחות לשטחים, לא לישראל.
רחל:
היום הכל נעצר.
רחל:
אני לא יודעת כמה נתונים יש לגבי רצועת עזה של מי נכנס ומי יצא, אבל היום ברשיון ביקור לא נכנסים, למעט מקרים הומניטריים.
רחל:
גם בוויזות, באשרות שמקנות את היכולת לשהות בתחומי כל מדינת ישראל, אם אני עושה השוואה לשנה שעברה, יש ירידה של מעל 1,000 בקשות לחודש ירידה.
רחל:
היינו רגילים בקיץ ל-3,000 בקשות, והיום אנחנו בסביבות 1,500 בקשות.
רחל:
אנחנו מאוד מחמירים בבקשות לכניסה.
רחל:
לא נותנים לסתם תיירים להיכנס ודברים כאלה.
רחל:
זו גם הנחייה שהתקבלה מהדרג המדיני.
איוב קרא:
בדרך כלל כשמאשרים בצה"ל עובדים לרשות הפלשתינית, הרי מגישים בקשות, וכו'.
איוב קרא:
לשב"כ יש דעה בעניין הזה.
איוב קרא:
נאמר שהוגשה בקשה ל-500 עובדים לבנייה בבית לחם,  תורכים.
רחל:
אני לא בודקת תורכים, זאת מדינה ידידותית.
רחל:
הם נבדקים בגבול וקונסולרית.
איוב קרא:
אני רוצה לסכם את הישיבה.
איוב קרא:
הוועדה רואה בחומרה רבה את הלקונה בהסכם אוסלו ובהסכם הביניים, שבעצם לא משאיר מרווח  למתן דעה או בדיקה על הכניסה של עובדים לא חוקיים וחוקיים לרשות הפלשתינית.
איוב קרא:
הוועדה מבקשת מכל הנוגעים בדבר לעשות רביזיה בהסכמים עם מדינות שיש בהן פוטנציאל של כוח אדם זול, ומבקשת ממשרד החוץ לעקוב אחרי הסוגייה הזאת.
איוב קרא:
הוועדה רואה בחומרה רבה את השהייה הלא חוקית של 55 אלף שדווח עליהם על ידי גורמי צה"ל בתוך הרשות הפלשתינית, ועוד יותר רואה בחומרה רבה את הדרך בה מצליחים אנשים לשהות בישראל ולהגיע לישראל ולעבוד בישראל בצורה  לא חוקית.
איוב קרא:
הוועדה רואה בחומרה רבה את יבוא העובדים לעבודת בניין ברשות הפלשתינית מתורכיה.
איוב קרא:
היא רואה בכך סימן שאלה גדול שצריך לבדוק אותו ולתת את הדעת עליו.
איוב קרא:
הוועדה דורשת ממשרד הפנים, יחד עם גורמי צה"ל שישבו בוועדה, לבדוק את הנתונים שבידי שניהם, האם הם תואמים, כדי להסיק את המסקנות המתחייבות מכך.
איוב קרא:
הוועדה דורשת מכוחות הביטחון לעשות בדיקות מקיפות בסוגיית המאכערים המשתוללים בהזרמת עובדים לא חוקיים לישראל.
איוב קרא:
הוועדה עומדת על כך שתהיה בדיקה בין הגורמים בישראל לרשות הפלשתינית בכל הסוגייה הזאת, ואם לא, לערוך מהלכים חד-צדדיים כדי להביא לסוף פסוק בתופעה הזאת.
איוב קרא:
הוועדה תערוך סיור במקומות שאפשרי בקו התפר ובגבול הרשות הפלשתינית, כדי לעמוד מקרוב על התופעה שלדעתי היא אחת מהקשות בסוגיית העובדים הזרים הלא חוקיים שכיום משתוללת במדינת ישראל.
איוב קרא:
תודה רבה לכולם על ההשתתפות.
איוב קרא:
בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
איוב קרא:
אני מצטער על האיחור הקצר, השתתפתי בפתיחת ועדת חוץ וביטחון לזכרו של גנדי ז"ל, ועזבתי את הישיבה כדי לנהל פה את הישיבה, שגם היא חשובה מאוד.
איוב קרא:
שאלתי הייתה מה התכנית האופרטיבית לחלוקת ערכות מגן, ונעניתי שכאשר יחמיר המצב, יהיה אפשר לחלק את הערכות, כרגע המצב לא מספיק חמור כדי לחלק אותן - זה נכון ללפני שבוע כמובן ולא להיום.
איוב קרא:
לגבי שיטת החלוקה, נעניתי שנקבעו 20 מוקדי חלוקה, לאחר התקשרות עם אחת הרשתות הגדולות שלנו, המשביר לצרכן, נדמה לי,  ומי שיגיע לשם, כל זר שיגיע לנקודת החלוקה, יפקיד 300 שקל פיקדון, וכשהוא יחזיר את הערכה הוא יקבל 200 שקל.
איוב קרא:
זאת אומרת, העלות תהיה 100 שקל עבור הוצאות.
איוב קרא:
דבר שני, האם אותו עובד שהגיע עם חברה או קבלן לעבוד פה, צריך לשאת בעלות הזו של 100 שקל?
איוב קרא:
מילא פיקדון, כי הוא זר ויצטרך לחזור לארצו ביום מן הימים, אבל מצד שני, העלויות של אותו עובד, כולל הנושא הביטחוני, צריכות להיות, לדעתי, על החברות או על המדינה.
איוב קרא:
לא הוא צריך לשאת בהוצאה הזו, הוא לא אשם בכך שהגיע למקום שיש בו מצב כזה שצריך לשמור עליו.
איוב קרא:
דבר נוסף, אני בעד החלוקה לכל מי שנמצא בתחום מדינת ישראל, לדעתי זה מאוד הומני, זה תואם את חוקי זכויות האדם בעולם, אבל מצד שני אנחנו נכנסים לסוגיה שאנחנו בעצם נותנים לגיטימציה לשוהים הבלתי חוקיים במדינת ישראל, ואם הם מקבלים מסכות מהמדינה או מהגורמים המוסמכים, זה עילה מספיקה כדי להכיר בעצם בהם ובשהייה שלהם בתחום מדינת ישראל.
איוב קרא:
כשמדברים על 200,000, מדברים על 200,000 זרים השוהים פה בצורה חוקית ובלתי חוקית, כך שיש לקחת זאת בחשבון.
איוב קרא:
נלקח בחשבון הדבר הזה, אבל יש לו השלכות משמעותיות לדעתי על המשך המאבק בשהייה הבלתי חוקית בתחום מדינת ישראל.
איוב קרא:
הייתי רוצה לשמוע את דעת כל הגורמים פה בנושא הזה כדי שאנחנו ביחד נצא בקריאה שתתאים לאווירה.
אל"מ גלעד גולן:
בוקר טוב, אני אשר אחראי על כל פרויקט ערכות המגן בארץ.
אל"מ גלעד גולן:
אני אציג קצת את הרקע, את הסטטוס, את הכמות שיש ואת שיטות החלוקה, כפי שביקשת.
אל"מ גלעד גולן:
ראשית, מבחינת הרקע, מבחינתנו, חלוקת ערכות המגן לזרים בכלל תתבצע לאור החלטת הדרג המדיני, כשמבחינתי עובד זר זה כל אחד שהוא עובד זר או תייר או תלמיד מחוץ לארץ או דיפלומט או אותם פלשתינאים בשטח C, שהאחריות הביטחונית שלנו חלה עליהם.
אל"מ גלעד גולן:
זו בעצם המשפחה שמבחינתי מתכנסת בנושא של עובדים זרים.
אל"מ גלעד גולן:
עקרונות ההפצה של הערכות נקבעו על פי סדרי עדיפויות של אזורים צפופי אוכלוסייה ולאחר מכן פריפריה.
אל"מ גלעד גולן:
אנחנו מדברים יותר על גוש דן, על גוש חיפה, ולאט לאט על הפריפריה.
אל"מ גלעד גולן:
לא דומה מטולה לתל אביב, ולא דומה, כמובן, אילת למפרץ חיפה.
אל"מ גלעד גולן:
בנושא החלוקה - ואני אפרט מיד את השיטה - החלוקה לעובדים הזרים תהיה באמצעות המשביר לצרכן.
אל"מ גלעד גולן:
אני פה מתקן, העלות היא 200 שקל ולא 300.
אל"מ גלעד גולן:
העלות היא 200 שקל בחלוקה, בהחזרת הערכה מקבלים 100 שקל.
אל"מ גלעד גולן:
זה לעובדים הזרים, על הדיפלומטים ועל התיירים אני מיד אדבר.
איוב קרא:
107,000 איש.
אל"מ גלעד גולן:
בסדר, 107,000, 130,000, והיתרה כנראה לא חוקיים.
אל"מ גלעד גולן:
זאת אומרת, אני מזכיר את ההיסטוריה - בדיונים בשנת 1998 דובר על אזרחים חוקיים בלבד.
אל"מ גלעד גולן:
למה בעצם ההיערכות שלנו?
אל"מ גלעד גולן:
הסגל הדיפלומטי - ותכף אני אדבר עליו - הוא מונה כ6,000- איש במדינה, יש להם כל השנה עוד כ1,000- אורחים, זה כל מיני יועצים וכן הלאה.
אל"מ גלעד גולן:
על פי משרד התיירות, שוהים היום בארץ כ11,000- תיירים, אנחנו מתואמים איתם.
איוב קרא:
משרד התיירות - 5,000.
אל"מ גלעד גולן:
אני אמרתי: היום יש 11,000 תיירים במדינה.
אל"מ גלעד גולן:
ההערכה שלנו עם משרד התיירות היא שכשהטילים יהיו בדרך, מעל 50% יעזבו אותנו, ולכן אנחנו נערכים ל5,000- ערכות.
אל"מ גלעד גולן:
משרד החינוך - כל פרויקט "נעלה", כל אותם ילדים שבאים ללמוד - נערכנו ונתנו לזה דגש עם 3,600 ערכות.
אל"מ גלעד גולן:
יש פה את אותם אנשים שנקראים "שראל", אותם המתנדבים שנמצאים היום - דרך אגב, אצלנו בפיקוד העורף יש 500 כאלה מצרפת, אנשים נהדרים, הם עובדים איתנו, אנחנו נערכים לאותם האנשים.
אל"מ גלעד גולן:
הסוכנות היהודית שמביאה לפה כל מיני משפחות וילדים ללא הורים מכל מיני מדינות - 2,500.
אל"מ גלעד גולן:
הפלשתינאים בשטח C - 60,000 ומשרד העבודה והרווחה והתיירות - אני מחבר את העובדים הזרים למשפחה אחת - 200,000.
אל"מ גלעד גולן:
אני אתקן פה את השקף, אני ידעתי על 90,000, עכשיו זה 130,000, זה לא משנה.
אלי פז:
יש לך פיצוי - החקלאות נמצא בתוך הספירה.
אלי פז:
זאת אומרת, ה20,000- שציינת בהפרדה, הם מופיעים בתוך ה107,000-.
אל"מ גלעד גולן:
אז בסך הכל זה 200,000 איש.
אל"מ גלעד גולן:
זאת אומרת, למה אני נערך עכשיו?
אל"מ גלעד גולן:
אם אנחנו רואים את הסכימה של השקף הזה, אני נערך ל300,000- ערכות מגן.
אל"מ גלעד גולן:
זו הערכת העבודה שלנו, ובמגרש הזה משחקים - 300,000 ערכות מגן.
אל"מ גלעד גולן:
משרד החינוך - למשרד החינוך יש כאמור 3,600 ערכות.
אל"מ גלעד גולן:
משרד החינוך היה אצלנו והוא מכיר את הערכות.
אל"מ גלעד גולן:
יתרה מזאת, גם דחפנו את זה קדימה אליו, למחסן שנמצא במשרד החינוך, והוא אחראי לחלק את זה, הוא אחראי על כתב התחייבות מול משרד הביטחון על העלות, שהוא קיבל מאיתנו את הערכות האלה.
אל"מ גלעד גולן:
הערכות האלה סגורות ונעולות במחסן שהוא נתן ובפיקוחנו הבלעדי.
אל"מ גלעד גולן:
הנוהל שלנו מול משרד התיירות הוא - אנחנו נותנים להם את הערכות, בעיתוי שתכף נדבר עליו, הקב"טים מחלקים את הערכות האלה מול דרכון, מחתימים עם חותמת שלנו בדרכון, והם אחרי זה אחראים לאסוף את הערכות האלה כאשר אותו תייר עוזב את הארץ.
אל"מ גלעד גולן:
משרד התיירות נותן לנו התחייבות דרך החשב של משרד הביטחון על אותן 5,000 ערכות.
אל"מ גלעד גולן:
רוצה לומר שאין פה אפליה, לא רק עובד זר.
איוב קרא:
האם כולם משלמים 200 שקל?
אל"מ גלעד גולן:
כן.
אל"מ גלעד גולן:
משרד התיירות מעביר לחשב משרד הביטחון התחייבות על אותן 5,000 ערכות.
אל"מ גלעד גולן:
יש לנו התארגנות של 24 שעות מפקודה.
אל"מ גלעד גולן:
כשיש החלטה, אנחנו צריכים 24 שעות - בפועל אולי אני אקדים את זה, אבל הפקודה מדברת על 24 שעות - הם יודעים לאילו מחסנים לשלוח את המשאיות שלהם, המחסנים שלנו מרוכזים בצפון באזור חיפה, במרכז הארץ באזור פתח תקווה, בסירקין, ובדרום, לפי החנויות שהם יפתחו, הם יודעים לאן לבוא למשוך, איך לסדר את הערכות האלה, וגמרנו את כל הרענון של הנושא הזה בגלל הפעילות שהתחילה מ11.9-.
אל"מ גלעד גולן:
הפלשתינאים - יש גוף בצבא שנקרא מתפ"ש - מתאם הפעולות בשטחים - הערכות שלהם אצלנו במחסן של הפלשתינאים, בסך הכל 60,000 ערכות בחלוקה לילדים ולאנשים מבוגרים.
אל"מ גלעד גולן:
אנחנו מתואמים באותו נוהל כמו הזרים עם המתפ"ש, המתפ"ש שולח אלינו את המשאיות שלו, הוא שולח את המשאיות למספר נקודות - אני מיד אציג - ומיד נדבר גם על שיטת החלוקה לפלשתינאים.
אל"מ גלעד גולן:
גמרנו את נוהל הקרב רק בחודש שעבר מול המתפ"ש והזדכינו על הנושא הזה.
אל"מ גלעד גולן:
משרד החינוך - דיברתי עליו, יש לנו את 3,600 הערכות והנושא הזה סגור.
אל"מ גלעד גולן:
על התיירות דיברתי, ואני רוצה שוב לומר כמה מילים על העובדים הזרים.
אל"מ גלעד גולן:
השיטה בעצם במשביר לצרכן - אנחנו מפרסמים באמצעי התקשורת, כשתהיה החלטה מדינית וצבאית לחלק.
אפרים כהן:
האם זה יפורסם גם בשפות אחרות?
אל"מ גלעד גולן:
בוודאי, גם בחוברות ההדרכה לערכות מגן, יש לנו הסבר במרב השפות.
אפרים כהן:
בזמנו אנחנו הגשנו הצעה שיהיו הסברים בסינית, תורכית, אנגלית, ספרדית...
אל"מ גלעד גולן:
נכון.
אל"מ גלעד גולן:
יש לנו מספר שפות, אינני יודע אם יש גם בתורכית, אבל יש מספר שפות, אני מוכן להעביר לך אחרי זה.
אל"מ גלעד גולן:
מה שיקרה זה הדבר הבא: ייפתחו הסניפים האלה.
אל"מ גלעד גולן:
שעות החלוקה הן שעות העבודה של המשביר.
אל"מ גלעד גולן:
זאת אומרת, להבדיל מצבא, שעובד גם ביום כיפורים, חס וחלילה, אם הוא יקבל פקודה - המשביר עובד בשעות עבודה של המשביר, ולכן יעבדו מ8- בבוקר ועד 8 בערב.
אל"מ גלעד גולן:
מחלקים את הערכות האלה באותן נקודות של חלוקת המדים - הרי במשביר מוכרים לנו את המדים החדשים האלה, שאנחנו עכשיו הולכים איתם - באותן הנקודות של חלוקת המדים - יש בכל חנות כזו נקודה שאנשי הצבא באים לקנות את המדים - באותו מקום גם יחלקו את ערכות המגן.
אל"מ גלעד גולן:
יש להם את כל החותמות, את הטפסים.
יוסי ארבל:
סליחה, לגבי התשלום, הפיקדון  - פועל זר, אין לו צ'קים.
יוסי ארבל:
מה הוא עושה?
אל"מ גלעד גולן:
אני חוזר ואומר - ההחלטה היא החלטה של משרד האוצר, אני צבא.
אל"מ גלעד גולן:
פועל זר, שהמעביד שלו ייתן או שהוא ייתן מהמשכורת.
אל"מ גלעד גולן:
דרך אגב, גם אזרח ישראלי שאיבד ערכה משלם עליה.
אל"מ גלעד גולן:
אזרח שבא ואומר: אין לי ערכה, הוא הולך לדואר ואם הוא לא משלם - ועכשיו, בהיסטריה שהייתה, קיבלנו מאות אלפי שקלים ממי שהסכים לשלם.
אל"מ גלעד גולן:
גם אזרח ישראלי משלם 250 שקל.
יוסי ארבל:
לא הבנת את השאלה.
יוסי ארבל:
אתה אומר שאתה נותן לו את הערכה תמורת פיקדון של 200 שקל.
יוסי ארבל:
איך הוא משלם?
אל"מ גלעד גולן:
מזומן.
אל"מ גלעד גולן:
כמובן שחלק מהכסף חוזר לצבא תמורת הערכה וחלק מהכסף הולך למשביר על כל הפעילות שלו.
יוסי ארבל:
אתה מבין מה המשמעות?
יוסי ארבל:
המשמעות היא שאתם רוצים להרוויח הרבה כסף.
יוסי ארבל:
אני, אזרח ישראלי, יכול לתת לך צ'ק, את הצ'ק אתה לא תפדה, אתה תחזיר לי צ'ק בתמורת צ'ק.
יוסי ארבל:
אני נותן לך מזומן - מעשרות אלפי בני אדם תקבל מזומן, אתה תקבל מיליונים שאתה תפקיד אותם, אבל תחזיר לפועל מה?
יוסי ארבל:
תצמיד לו את ה100- שקל למשהו?
יוסי ארבל:
לא. תחזיר לו 100 שקל בעוד שנה-שנתיים, המסכן הפסיד כסף.
אל"מ גלעד גולן:
אני איש צבא ויש החלטות, אם ישנו את ההחלטה, אלך לפי מה שיחליטו.
אל"מ גלעד גולן:
אני רוצה לומר לך אבל, ברשותך, שאתה שילמת על ערכה כמו עובד זר, גם אם אתה לא יודע מזה, ואתה תתחיל לשלם עליה החל מינואר הבא, כי בעצם הביטוח הלאומי, עד שנת 80, פחות או יותר, אתה שילמת כל חודש.
אל"מ גלעד גולן:
זאת אומרת, אזרחי המדינה שילמו על הערכות האלה, נקודה.
אל"מ גלעד גולן:
לפני שבועיים ראש הממשלה אישר את עבודת המטה הזו, והוא הנחה שעד דצמבר יגמרו את עבודת המטה.
אל"מ גלעד גולן:
החוק קיים, רק הנשיא - אתמול היינו אצלו - כשהוא היה שר - תסלחו לי על הבורות, אבל אם אינני טועה, שר העבודה והרווחה - אז הוא הקפיא את החוק.
אל"מ גלעד גולן:
בדיוק אתמול הצגנו לו, אז אמר הנשיא: כן, אני החלטתי להקפיא.
אל"מ גלעד גולן:
החוק קיים, אזרחי המדינה שילמו.
אל"מ גלעד גולן:
גם עובד זר משלם, רק אי אפשר להוריד לו כל חודש.
אל"מ גלעד גולן:
זו הלוגיקה בעסק.
אלי פז:
אתה הדגשת שאם לא מחלקים, לא משלמים.
אל"מ גלעד גולן:
נכון, בוודאי.
אלי פז:
זה לא שכסף שוכב.
אל"מ גלעד גולן:
הסניפים היום - אלה 13 הסניפים, בפריסה מיטבית שיכולנו לעשות עם המשביר לצרכן, ואני מקווה שעד סוף החודש הבא, אני ארחיב את ה13- האלה ל20-, או 23, מותנה בכמה כסף הם ירצו מאיתנו.