GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורלי מלכה-רותם:
הפואנטה היא לפתוח את הדרכון ולראות מה יש לו, איזו אשרה שמדינת ישראל נתנה לו יש לו, ואם היא בתוקף או לא, יש לזה גם משמעות.
יורי שטרן:
כמו פלשתיני לא חוקי פה.
אורלי מלכה-רותם:
בדיוק.
איוב קרא:
היא מדברת כרגע על החוקיים, אנחנו עוד לא הגענו ללא חוקיים.
אורלי מלכה-רותם:
אני מדברת על הכלל, אדוני היושב ראש.
אורלי מלכה-רותם:
אלה מספרים שנוגעים לכלל, אין יותר.
איוב קרא:
יש פה שתי סוגיות.
איוב קרא:
את מדברת על הקצאת 1,758 אשרות – אישורים.
איוב קרא:
אלו הנתונים שלך לגבי אנשים שביקשו וקיבלו.
אורלי מלכה-רותם:
זה הכל, אין אחר.
אורלי מלכה-רותם:
כרגע דיברתי על הודו, סין, רומניה, רוסיה ותורכיה, כאלה שנכנסו בפועל במעברי הגבול של מדינת ישראל, מתוכם נותרו עדיין באזור 441.
אורלי מלכה-רותם:
אלה המספרים.
אורלי מלכה-רותם:
אין אחר בלתם בנושא הזה.
אורלי מלכה-רותם:
בוא נדבר על אתיופיות, סרילנקיות ופיליפיניות.
אורלי מלכה-רותם:
מה שחשוב לי פה הוא להציג את העובדות.
אורלי מלכה-רותם:
כמו ששאל אדוני השוטר, אין מכסה, לא קבעו שתהיה מכסה.
אורלי מלכה-רותם:
יחד עם זאת, אנחנו בדרכים לא דרכים משתדלים לקמץ ככל שניתן, וצריך להבין שבמערכות שלנו יש יכולת לבדוק.
אורלי מלכה-רותם:
קודם כל, לשאלה מי רשאי להזמין את עוזרות הבית האלה - כיד המלך מבחינת בחירת הרשות הפלשתינית.
אורלי מלכה-רותם:
הרשות הפלשתינית מחליטה.
אורלי מלכה-רותם:
לדוגמא, תושב שכם פנה אליהם, סיפר להם שאמא שלו חולה, צריכה עזרה, אני לא יכולה להיפגש עם תושב השטחים, הוא מגיש בקשה במשרדו של ג'מיל טריפי, משלם לו או לא משלם לו, זה לא ענייני, כי אנחנו לא גובים שום אגורה בצד הישראלי, מה קורה בתוך הרשות הפלשתינית זו כבר בעיה שלהם.
אורלי מלכה-רותם:
הוא מגיש בקשה אליו, נציג המשרד לעניינים אזרחיים מגיש בקשה אליי.
אורלי מלכה-רותם:
הבקשה אלינו בעצם נבחנת בכמה פרמרטים.
אורלי מלכה-רותם:
אני לא יכולה להגיד לו: תשמע, היום לא - כל עוד אין החלטה אחרת -  אני לא מאשרת לך עוזרות בית, עוזרות בית זה לא מקובל עליי.
אורלי מלכה-רותם:
אם מדינת ישראל תחליט כמו שהיא החליטה מפרוץ ארועי גאות ושפל שאין יותר כניסת מבקרים לרשות הפלשתינית, וזה המצב מזה עשרה חודשים, שאין כניסה ברשיונות ביקור לרשות הפלשתינית, למעט מקרים הומאניים חריגים, וגם לגבי זה יש לנו נתונים, אז הוא מחליט למי לתת.
אורלי מלכה-רותם:
כמובן שבמסגרת המגעים בשנים האחרונות, בעיקר כשעלתה תופעת המאחרות והחשש לזליגה לישראל, וכן הלאה, סיכמנו עם הפלשתינים כאלה וכאלה הסדרים שהם יחתימו את המבקש על ערבות, אבל זה לא ישיר, לא אני מחתימה, אני לא יכולה לראות את הערבות הזאת.
אורלי מלכה-רותם:
הקשר הוא בעצם עקיף, הוא לא קשר ישיר לתושב המזמין.
אורלי מלכה-רותם:
מבחינתנו, אנחנו מבצעים את הבדיקות ביכולות שלנו, שזה לראות שהדרכון לא מזוייף -  אנחנו מקבלים צילום, צריך לזכור שאנחנו לא רואים את הסרילנקיות, וכן הלאה.
אורלי מלכה-רותם:
בודקים את התוקף, את שנת הלידה שלה, לראות שהיא לא ילדה בת 10, וכן הלאה.
אורלי מלכה-רותם:
במערכת שלנו אנחנו בודקים האם לתושב המזמין יש רקורד של מבקרים מאחרים, זאת אומרת מבקרים אחרים זרים ששוהים באופן בלתי חוקי  באזור, האם היו לו בעבר כאלה, ואז אנחנו פוסלים על הרקע הזה בקשות.
אורלי מלכה-רותם:
סרילנקיות, למשל, לא מובחנות ביטחונית על פי החלטת שב"כ.
אורלי מלכה-רותם:
כל הנתונים האלה שאנחנו מאשרים ומזינים למערכת שלנו מזה שלוש שנים, עוברים לביקורת הגבולות במערכת ממוחשבת.
אורלי מלכה-רותם:
בקר רואה את הנתונים האלה כמו שהם הוזנו למערכת בצורת רשיון ביקור בכל מעברי הגבול של מדינת ישראל.
אורלי מלכה-רותם:
כאשר מבקר מגיע למעבר גבול גשר אלנבי ומוציא רשיון ביקור, הבקר נכנס עם מספר רשיון הביקור, מעלה את פרטי רשיון הביקור ורואה את כל הפרטים.
אורלי מלכה-רותם:
היה והסרילנקית, לדוגמא, מחזיקה דרכון מזוייף, הוא רואה את הדרכון האמיתי והוא חושד בזיוף, הוא רואה שזה לא תואם למה שכתוב במערכת - לביקורת הגבולות יש את הסמכות להחזיר את המבקרים האלה, למנוע את הכניסה שלהם לישראל מסיבות שונות ורבות.
אורלי מלכה-רותם:
יש עליה רישום בטחוני, יש עליה רישום פלילי, יש עליה אינדיקציה של משרד הפנים לשהייה קודמת בלתי חוקית, יש חשש לזיוף הדרכון, ויש חשש לזליגה לישראל, כי הבקר הוא הראשון שרואה את המבקר הזה פנים מול פנים, יכול לתקשר איתו ולדבר איתו.
אורלי מלכה-רותם:
מבחינתנו, כמובן שכל הלגיטימציה מבחינה חוקית במדינת ישראל, וביקורת הגבולות רשאית להחזיר את המבקרים האלה, והיו מקרים לא מעטים.
אורלי מלכה-רותם:
יש נתונים בידי משטרת ישראל, אין איתי כרגע את הנתונים האלה לגבי החזרת מבקרים.
אורלי מלכה-רותם:
אנחנו היינו מבקשים ממשטרת ישראל לעשות חלוקה של כמה הוחזרו בגין חשש להשתקעות וכן הלאה.
אורלי מלכה-רותם:
הנתונים האלה בסופו של דבר, בישיבות, לא בעשרה החודשים האחרונים כי הם לא דוגמא לקשר עם הרשות הפלשתינית, כי אין כמעט קשרים, למעט הנושאים המוגדרים,  גם אין כניסת מבקרים בעשרה חודשים האחרונים, אבל בשיגרה אנחנו מעבירים את זה לנציגים, בצורה רשמית, לרשות הפלשתינית, את  הטענות שלנו כאלה או אחרות לבדיקה כזאת או אחרת.
יורי שטרן:
מה היה קורה אם העובדים הזרים, למשל שהגיעו ליריחו,  לא היו חוזרים לסין?
אורלי מלכה-רותם:
אז אנחנו היינו מעלים את זה במסגרת הוועדות.
אורלי מלכה-רותם:
ברור שכוח אכיפה לא נוכל להוציא, אבל הדבר היחידי שנתון בידינו, זה להעלות את הנושא מול הרשות הפלשתינית בבקשה שתפעל להוצאתם מהאזור, ואם לא, אז החלטה על הטלת סנקציות שהיא החלטה בדרג מדיני.
יורי שטרן:
הסנקציות יכולות להיות רק מבחינת האישורים הבאים?
אורלי מלכה-רותם:
סרילנקיות, פיליפיניות, אתיופיות,  כשהרוב זה סרילנקיות - בסך הכל נמצאות באזור 1,314, זה המספר  בכלל, חוקיות או בלתי חוקיות -  1,314.
אורלי מלכה-רותם:
לרשיון ביקור יש תוקף.
אורלי מלכה-רותם:
רשיון הביקור מלכתחילה מונפק על פי ההסכם לשלושה חודשים, ולאחר מכן בסמכות הרשות הפלשתינית להאריך בארבעה חודשים נוספים ולעדכן את הצד הישראלי.
אורלי מלכה-רותם:
זו חובתה על פי ההסכם, והם מעדכנים, יש להם אינטרס שכאשר המבקרים יוצאים, לא תהיה להם אינדיקציה של שוהים בלתי חוקיים, ולכן אנחנו מקבלים מהם עידכונים.
אורלי מלכה-רותם:
אגב, בכל עשרת החודשים של ארועי גאות ושפל, באופן עקבי הם ממשיכים להעביר לנו עידכונים.
אורלי מלכה-רותם:
גם בעידכוני מרשם יש להם אינטרס ישראלי-פלשתיני משותף.
אורלי מלכה-רותם:
בכל מקרה, ברגע שחולפים שבעה חודשים, הסמכות להאריך מעבר לשבעה חודשים, היא של ישראל בלבד.
אורלי מלכה-רותם:
אין בסמכות הרשות הפלשתינית להאריך תקופת רשיון ביקור מעבר לשבעת החודשים המוגדרים האלה.
אורלי מלכה-רותם:
ולכן, אם הרשות לא פונה אלינו לבקש הארכה אם אנחנו לא מאריכים, כשאנחנו מאריכים אנחנו מזינים למערכת שלנו את ההארכה.
אורלי מלכה-רותם:
כשהם לא פונים, ואנחנו לא מאריכים, או הם פנו וסירבנו להארכה, מיד נקבל אינדיקציית איחור במערכת, ואז אנחנו יודעים להפיק דו"חות באבחנה של שוהים כדין ושל שוהים שלא כדין.
איוב קרא:
אי אפשר לדעת במדוייק, מפני שאני היום מזמין עשר סרילנקיות ומעבירים אותן מעל פני הרשות הפלשתינית, זה לא עובר דרך הרישומים שלכם - - -
אורלי מלכה-רותם:
- - -
אלי פז:
אני לא יכול לדעת, והיא ציינה את זה קודם במרומז או לא במרומז, שאותו - - -
אורלי מלכה-רותם:
סך הכל שוהות באזור מבחינת הקטגוריה הזאת של סרילנקיות, פיליפיניות ואתיופיות -  1,314.
אורלי מלכה-רותם:
צריך לציין שמכל המספרים שציינתי כרגע, בעצם 441 מחמש המדינות, ועוד 1,314 זה סך הכל הנתון המצטבר שהוא 1,755  שוהים חוקי ובלתי חוקי גם יחד, כמחציתם בתחומי עזה, צריך לומר, הוזמנו מלכתחילה מעזה.
אורלי מלכה-רותם:
למעבר הבטוח יש מגבלות ויש הנחיות מה מותר לעבור בין האזורים, זאת אומרת, מעזה סרילנקיות, פיליפיניות ואתיופיות לא רשאיות לצאת לאיו"ש במעבר הבטוח, הן מנועות.
אורלי מלכה-רותם:
אותו כנ"ל אם לרשיון הביקור פג תוקף – מבקרים שנכנסו לעזה ושוהים באופן בלתי חוקי אינם רשאים לעבור במעבר הבטוח.
אורלי מלכה-רותם:
בכל מקרה המעבר הבטוח בעשרה החודשים האחרונים סגור, אני מדברת על קדם הארועים.
אורלי מלכה-רותם:
אלה הנתונים.
אורלי מלכה-רותם:
באשר לתקופת ארועי גאות ושפל שתי מלים - על פי הנחיית דרג מדיני כמובן אין כניסת מבקרים לרשות הפלשתינית למעט מקרים הומניים ולמעט פרוייקטים שהוגדרו תחת הכותרת הומני, כגון נושא המים, הפרוייקט האמריקאי שמתנהל ביהודה בשומרון ובעזחה, ולצורך העניין אישרנו כניסתם של בין 40 ל-60 ירדנים קודחים.
אורלי מלכה-רותם:
אני מדברת על מסגרת של כ-200 רשיונות ביקור במהלך העשרת החודשים האחרונים, רובם למקרים ההומניים, שזה השתתפות בהלוויות, ביקור הורה גוסס, באמת מקרים הומניים.
אורלי מלכה-רותם:
אלה הדברים, בסיס הנתונים.
איוב קרא:
כמה נכנסו זרים מכל הארצות?
אורלי מלכה-רותם:
בשבע השנים בכלל, סך הכל נכנסו כ-390 אלף מבקרים ברשיונות ביקור לרשות הפלשתינית, דהיינו, גם לאיו"ש וגם לעזחה.
אורלי מלכה-רותם:
זה כולל את הנתונים האלה כמובן.
אורלי מלכה-רותם:
מתוכם שוהים עד היום באזורים כ-55 אלף, רובם באופן בלתי חוקי.
אורלי מלכה-רותם:
אלה הדברים.
איוב קרא:
כאשר מדברים על 55 אלף שוהים לא חוקיים - - -
אורלי מלכה-רותם:
אבל הם לא נכנסו למטרת עבודה.
יורי שטרן:
אתם לא יודעים כמה מהם בשטחי הרשות, וכמה בישראל גרידא, נכון?
אורלי מלכה-רותם:
אף אחד לא יכול לדעת.
איוב קרא:
כמה  מתוכם ירדנים?
אורלי מלכה-רותם:
הרבה ירדנים.
אורלי מלכה-רותם:
אני לא יודעת להגיד לך כמה, אבל אני בהחלט יכולה לספק את הנתון, זו לא בעיה.
אורלי מלכה-רותם:
בשנה שעברה התקיימה ועדה כזאת, ואז הכנו גם טבלה דומה לגבי המדינות.
אורלי מלכה-רותם:
אז דיברנו על   41 אלף מבקרים שוהים בלתי חוקי, מתוכם היו כ- 31 אלף ירדנים.
אורלי מלכה-רותם:
מתוכם שהו כדין כ-7,500 וכ-23 אלף שהו באופן בלתי חוקי.
איוב קרא:
חצי מכלל הלא חוקיים מירדן.
איוב קרא:
זאת אומרת בערך 25 אלף לא חוקיים מרחבי העולם ששוהים ברשות הפלשתינית.
אורלי מלכה-רותם:
אני יכולה לספק את הנתונים.
איוב קרא:
הדאיגה אותי תופעה אחת של יבוא עובדים לעבודות כפיים מתורכיה לרשות הפלשתינית.
איוב קרא:
אני לא מצליח להבין את זה, איך זה יכול להיות.
איוב קרא:
מישהו צריך לעשות ביקורת פה.
איוב קרא:
לא יכול להיות שאנחנו ניתן אופציה כזאת לפלשתינים, לנהל דברים איך שעולה על רוחם.
איוב קרא:
לא יכול להיות שנביא אנשים מתורכיה שייבנו פה, אפילו בתוך הרשות הפלשתינית, זה לא חכם.
איוב קרא:
עם כל הכבוד.
יורי שטרן:
מה תעשה אם חברה תורכית זכתה במכרז?
איוב קרא:
זו לא חברה תורכית, היא אמרה.
אורלי מלכה-רותם:
מה תעשה במקרה של הסינים?
אורלי מלכה-רותם:
לסינים זה מכרז.
אורלי מלכה-רותם:
האמריקאים לדוגמא, מביאים ירדנים.
אורלי מלכה-רותם:
אני לא נכנסתי לפרטי התהליכים המכרזיים.
איוב קרא:
את אמרת שהביאו עובדים תורכים לצורך עבודת פיניש.
איוב קרא:
מדובר בעובדים, הם לא זכו במכרז.
איוב קרא:
יש הבדל.
אורלי מלכה-רותם:
אני לא יודעת, יכול להיות שהם זכו במכרז.
איוב קרא:
במקרה הזה אני מעריך איך הדברים קורים ולמה הם קורים.
איוב קרא:
יש פה סימני שאלה איך יכולים עובדים תורכים להחליף את הפלשתינים בתוך הרשות הפלשתינית, או להגיע לפה במקום הפלשתינים.
אלי פז:
כשהתחילו הארועים שמוגדרים גאות ושפל , התחילה בריחה של חלק מהעובדים הזרים שאורלי דיברה עליהם, מהשטחים לשטח ישראל, כנראה משתי סיבות, אחת סיבה כלכלית, כי שם היו הפסקות עבודה מצד אחד, ומצד שני, גם ביטחון.
אלי פז:
היה ירי באזורים כמו רמאללה, בית לחם ומקומות כאלו, שהם יותר עשירים ויותר פעילים בבנייה, כולל עוזרות בית.
אלי פז:
אני יכול לומר שבשני מצבים בירושלים ובאזור המרכז של ביקורות מידע  שהיו לנו במשרד, דיווחנו על שני ריכוזים כאלו באמצעות המטה ללוחמה בטרור לגורמים המתאימים, על מנת שיגיעו לכאן עובדים שזלגו מהשטחים לשטח ישראל.
אלי פז:
נקודה נוספת שחשוב לומר, דווקא בגלל השאלות שאתה העלית, אפשר לראות פה שיש פה צינור שאין לו פילטר רציני בכניסה, ובתקווה שנגיע לימים טובים יותר עם רשות הפלשתינית, אז אולי זה הזמן לעצב פילטר כזה, כי אחרת אנחנו נעשה את הפילטרים הטובים ביותר בנקודות הכניסה לישראל, וכל עוד אין גדר רצינית ביהודה ושומרון, הכניסות יהיו דרך המערכת הזאת, בין אם מתורכיה או מדרום אמריקה.
אורלי מלכה-רותם:
אנחנו יכולים להוציא את זה לגבי כל מדינה, אם יתנו לי רשימת מדינות.
אורלי מלכה-רותם:
אין שום בעיה.
אלי פז:
אגב, חשוב לראות גם לגבי דרום אמריקה, וגם לגבי אפריקה ומקומות נוספים.
אלי פז:
יש פה בדיוק זמן טוב שאפשר להיערך בו, למקרה שדברים יחזרו להיות נורמליים, כשיחזרו.
אלי פז:
אתם העליתם שאלות האם למשל זה נראה סביר ביותר שפועלי בנייה מתורכיה ייכנסו, האם לא צריך לעשות איזשהו פילטר בנושא של עובדות סיעוד ומשק בית, עד רמה מסויימת.
אלי פז:
דובר על שאלת המכסה.
אלי פז:
אפשר לשבת גם עם הרשות ולראות מה מידת הסבירות.
אלי פז:
אני יכול לומר, יש פה תקשורת, אז קשה לי לדבר על הפעילות של משרד מסויים שהוזכר פה קודם, בשטחים, שהיתה מאוד ליברלית בנושא סידורי העבודה בתוך יהודה ושומרון, בעיקר שם, גם בעזה, אבל בעיקר ביהודה ושומרון.
אלי פז:
אפשר לומר, המשרד של טריפי.
אלי פז:
יש גם ממה ללחוץ נגדית, כי אם יתברר שבסופו של דבר זה מנוף של הכנסת עובדים לא חוקיים לישראל, יש מה לומר גם לצד שלנו.
אלי פז:
כל עוד העסק הוא פנימי, נכנסים לצורך עבודה בשטחי אוטונומיה, אין לנו מה לומר שם, למעט הקטע של הסבירות.
אלי פז:
הרשות טוענת שאנחנו  צריכים לסייע על מנת שהמצב הכלכלי יתאזן שם והאבטלה תרד שם.
אלי פז:
איזה הגיון יש אם נכנסים פועלי בניין  ומצב האבטלה שם  הולך וגדל?
אלי פז:
יש על מה לדבר גם בהיבט הזה.
איוב קרא:
אני רק רוצה לומר,  גוועו מרעב  אתמול ברשות הפלשתינית שני אזרחים, אלו נתונים שלא גילו אותם לאף אחד עדיין, התקשורת לא גילתה את זה.
איוב קרא:
אני עם המקורות שלי יודע על זה.
איוב קרא:
אנשים לא עובדים.
איוב קרא:
אין תעסוקה בכלל.
איוב קרא:
ללכת לייבא עובדים לשם , עם אבטלה כזאת של 70% 80% שם?
איוב קרא:
נכון שהיה הסכם, הסכם אוסלו, הסכם ביניים, אבל יש פירצה פה שאף אחד לא חשב עליה כרגע, וצריך לתקן את זה.
איוב קרא:
לא משנה מה שהיה, אז מה, חתמתי על הסכם והתברר לי שיש פריצה או לקונה בהסכם הזה שלא חשבתי עליה, אז מה אני אתן שישטוף זרם של זרים דרך הרשות הפלשתינית לישראל שיעלה לי את המפלס של הלא חוקיים פה?
איוב קרא:
יש פה 55 אלף אנשים, על פי הנתונים.
איוב קרא:
אני חושב שיש הרבה יותר לפי שאני יודע, אז מה אני צריך לעבור לסדר היום על זה?
איוב קרא:
צריך למצוא פירצה או דרך לסתום את הלקונות הללו.
אלי פז:
אורלי, יש לך נתונים לגבי עזה?
אורלי מלכה- רותם:
כשאני אומרת בעזה, אני אומרת שנכנסו במקור.
אורלי מלכה- רותם:
זאת אומרת, רשיון הביקור מלכתחילה נופק לעזה, כי זה תלוי מאיפה מבקשים את המבקר או את הזר לצורך העניין.
אורלי מלכה- רותם:
אם הוא מבוקש מאיו"ש הוא נכנס לאיו"ש ואנחנו יודעים להבחין בין אלה שנכנסים לאיו"ש לבין אלה שנכנסים לעזה.
אורלי מלכה- רותם:
מבקרים כרגע בשוהים הבלתי חוקיים, אני מניחה שזה המספר.
איוב קרא:
מר הכהן, משרד החוץ, בבקשה.
מתי הכהן:
אני חושב שבכל הנושא, מבחינתנו, ניתן לומר שלגבי עובדים זרים בכלל שמגיעים ארצה, הרי אנחנו משמשים למעשה שלוחה של משרד הפנים, מפני שמבחינתנו בנציגויות איננו מעניקים אשרות לעובדים זרים שלא באישור משרד הפנים.
מתי הכהן:
הענקת אשרה לעובד זר היא על סמך אישור ממשרד הפנים בלבד.
מתי הכהן:
זאת אומרת, אין דבר כזה שיפנה אלינו מעסיק או שיפנה אלינו עובד זר, ויגיד: אני הוזמנתי להיות מועסק על ידי זה וזה, תעניקו לי אשרה.
מתי הכהן:
אין כדבר הזה.
מתי הכהן:
האשרות מוענקות בנציגויות לעובדים זרים לתקופה ראשונית קצרה, כאשר יש אישור לכך ממשרד הפנים.
מתי הכהן:
הדרך לקבל את האשרה לעובד זר, היא על ידי שמשרד הפנים מבריק ישירות לנציגות הנוגעת בדבר.
מתי הכהן:
דהיינו, אם מביאים 50 עובדים מתורכיה לסולל בונה, הנציגות שלנו באינסטנבול מקבלת ממשרד הפנים מברק ישיר לנציגות, ואני מדגיש ישיר, מפני שבאים לפעמים העתקים מגורם זה או אחר, או פקס מגורם זה או אחר, אנחנו לא נותנים על פי הפקסים או על פי העתקים, אלא רק על פי מברק ישיר ממשרד הפנים שמקבל מספר מברק, תאריך,  בצורה מסודרת.
מתי הכהן:
כל העניין של עובדים זרים מצטמצם אצלנו בעניין הזה של קבלת אישור ממשרד הפנים.
מתי הכהן:
מה שמדאיג כמובן היא התופעה שמגיעים כאלו שמוברחים.
מתי הכהן:
אני למשל הייתי מודאג מאוד מהתופעה הזאת של המולדוביות.
מתי הכהן:
אם אתה זוכר, היתה פה ישיבה גם עם הקונסול המולדובי, הוא דיבר בפירוש שהמולדוביות – נביא את זה כדוגמה – מגיעות על ידי הברחת הגבול ממצרים.
מתי הכהן:
לי היה קשה להבין כיצד הנציג שלנו בקישינב, בירת מולדובה, נותן אשרות לכאלה שבאות להיות מועסקות מיני עיסוקים קודמים.
מתי הכהן:
בדקתי עם הקונסול המולדובי כיצד זה נעשה, כיצד הן מוברחות לישראל.
מתי הכהן:
אז הוא סיפר לי שהמולדובים אינם זקוקים לאשרה על מנת להגיע למצרים, וגם אינם זקוקים לאשרה על מנת להגיע לרוסיה.
מתי הכהן:
הם יוצאים ממולדובה לרוסיה, טיסה ממוסקבה לקהיר, ובקהיר יש אנשי קשר שמבריחים איתם את הגבול לאילת או לסביבה, והוא אמר את זה בפירוש, כי הוא בדק את הדרכונים של אלו שנתפסו או שנעצרו על מנת לגרש אותן, לא היו בהן ויזות בכלל.
מתי הכהן:
אנחנו מאוד מקפידים בנציגויות לגבי מתן אשרות.
מתי הכהן:
אם לעבור את ביקורת הגבולות, אז הם לא יעברו את ביקורת הגבולות.
מתי הכהן:
אם מוברחים בשיטות אחרות, בהחלט.
מתי הכהן:
מבחינתנו, זה די חסום מבחינת הנציגויות, ועשיתי ביקורת לאחרונה בנציגויות במספר מדינות בעייתיות, ואני רואה איך הנציגים שלנו מקפידים מאוד על מתן אשרות, ואפילו יוצא לנו שם כזה שאנחנו מסרבים לתת אשרות, מה שלא תמיד זה נכון, אבל אנחנו מקפידים לתת אשרה לאדם שאכן בא למטרת תיירות בלבד, או לאנשי עסקים, או לזכאי חוק השבות, אבל למטרה מסויימת, דהיינו שאנחנו מוודאים בהחלט שזה לא ניתן למטרות אחרות.
מתי הכהן:
יתרה מזאת, גם כשמקבלים אישור ממשרד הפנים להעניק אשרה למישהו, אני מדבר על מבקר, גם כאן אנחנו הנחינו את הנציגים שלנו, שאם יש להם הסתייגויות, למרות שמשרד הפנים מאשר, ומשרד הפנים הרי הוא הממונה על חוק הכניסה, ולמרות שמשרד הפנים מאשר, אנו מפעילים את ההסתייגויות שלנו במידה ויש לנו, ואם משרד הפנים לא משיב לנו אחרי ההסתייגות, אנחנו לא מעניקים את האשרה.
מתי הכהן:
אנחנו כן מעניקים אם משרד הפנים מבריק לנו שוב: למרות הסירוב שלכם ולמרות נימוקיכם אנחנו מאשרים להעניק את האשרה, רק אז אנחנו מעניקים.
מתי הכהן:
כך שגם הקשר בינינו לבין משרד הפנים הוא קשר הדוק, הוא קשר יום יומי, ובתיה יכולה להעיד על כך, כך שאנחנו מנסים לסגור את הפרצות עד כמה שאפשר.
מתי הכהן:
אני לא יכול לומר שגם אלו שהענקנו להם אשרה מכל סיבה שהיא, לא נשארו בצורה בלתי חוקית, זאת אומרת, לא ניצלו את האשרה לרעה.
מתי הכהן:
זה בהחלט קיים.
איוב קרא:
חה"כ יורי שטרן, בבקשה.
יורי שטרן:
בשנים הקודמות בוועדה התייחסנו לנושא הזה מספר פעמים, גם של הפלשתינים הלא חוקיים, גם של הירדנים, וגם של עובדים זרים ממדינות יותר רחוקות.
יורי שטרן:
אני חושב שמבחינת הממדים, גם מהנתונים שהוצגו פה, אם אנחנו מדברים על השנים היותר אחרונות -  מה שצויין זה מ-1994, כי חלק גדול מהכניסות של אלה שלא חזרו היה לפני כן, אפילו לפני אוסלו כנראה - התופעה המשמעותית ביותר אם אני מדרג את זה, היא כמובן עבודה פלשתינית לא חוקית, והשנייה בהיקפיה היא כניסת הירדנים הלא חוקיים והישארות בכפרים במשולש במיוחד, ולפעמים בתנאים של כמעט עבדות, פלוס נישואין ודברים אחרים שהם בפועל משאירים את האנשים כתושבים, ורוב הירדנים כפי שאנחנו יודעים הם ממוצא פלשתיני.
יורי שטרן:
לגבי כניסת העובדים מהמדינות היותר רחוקות, מה שאז ראינו, הוא שאלה שנכנסים לאזור עזה בגלל הביקורת במעברי הגבול אלינו, כמעט ואין בעיה.
יורי שטרן:
זאת אומרת אין סיכוי כמעט שעובד כזה, בתירוץ שמזמינים אותו לבית לחם, יצא מגבול רצועת עזה ויישאר בארץ.
יורי שטרן:
יהודה ושומרון פרוצה גם בקטע הזה, ושם יש בהחלט פוטנציאל שאולי לא ניצלו אותו עד כה, אבל הערוצים האלה קיימים.
יורי שטרן:
אני חושב, כמו שאמרתי, שאם אנחנו נדע להתמודד יותר עם העבודה הפלשתינית הלא חוקית, אז ההשלכות תהיינה גם על כל יתר הנכנסים, כי הם כפליים כאילו לא חוקיים, ואם אנחנו מפספסים את הפלשתינים, אז יחד איתם מפספסים את האחרים.
יורי שטרן:
פה אני חושב עיקר הבעיה.
יורי שטרן:
לדעתי, אני לא כל כך רואה את חזרתנו לשולחנות הדיון עם הרשות בזמן הקרוב, בזמן הפחות קרוב, אני מקווה שגם הרשות לא תתקיים, אבל אם אנחנו מדברים על איזושהי אופציה של חזרה לדו-קיום, אז באופציה הזאת לא רק היכולת, אלא גם הזכות שלנו להתערב יותר על המידה בעניינים הפנימיים שלהם את מי הם מזמינים, ואיך הם מזמינים, תהיה מוגבלת.
יורי שטרן:
זאת אומרת, אם זה באמת יחזור לאיזשהו מצב של דו-שיח, דו-קיום ושיתוף פעולה – זה לא יחזור כי זה אף פעם לא היה אמיתי - אבל נגיד לתנאים היותר סבירים, אז אין למדינת ישראל במציאות כזאת יותר טובה, הזכות להחליט עבור הפלשתינים את מי הם מזמינים ואיך הם מנצלים אותם.
יורי שטרן:
זה כבר הופך להיות עניין פנימי שלהם, ולכן אנחנו צריכים לדעתי לראות את המשימה שלנו פשוט בביקורת על העסקה של אנשים שאין להם רשיון בתוך המשק הישראלי.
יורי שטרן:
כל מה שקורה אצלם, זה בסך הכל עניינם הפנימי, ואם הם החליטו משום מה, אפילו במקרה שאתה ציינת שהוא נראה כמקרה אבסורדי, אבל אם הם החליטו שמלון יוקרתי ייבנה על ידי התורכים שאולי יש להם ידע ומקצוענות בקטעים מסויימים, שוב זו החלטה שלהם, אתה לא יכול להגיד לשר הפיתוח הפלשתיני: אל תזמין עובדים תורכים כי אנחנו לא רוצים שהם יהיו אצלנו.
יורי שטרן:
זאת דעתי בקטע הזה, אבל כיום כמובן אנחנו צריכים רק להיערך לכל מיני אפשרויות עתידיות, כי כעת הבעיה היא באמת מה שקורה בינינו לבין הפלשתינים בהעסקה הזאת.
איוב קרא:
תודה רבה לסגן השר יורי שטרן.
איוב קרא:
הגב' בתיה כרמון, בבקשה.
בתיה כרמון:
משפט אחד בעקבות מה שאמר מתי הכהן, וזה בעקבות ועדה קודמת שהיינו בה בנושא המתנדבים, ששם היו התקפות גדולות על משרד הפנים בקשר לנושא של אשרות, שלא נותנים, שמכבידים, וכו'.
בתיה כרמון:
הגיע כאן מתי וחיזק את מה שאמרתי אז בנושא הקשר עם משרד החוץ, ולהיפך, מתי הדגיש מה שאני אמרתי גם אז, שפעמים רבות לגבי אשרות שניתנות על ידי משרד הפנים למעשה משרד החוץ בא ומביע את הביקורת שלו על הקלות, וקונסול בא ואומר פעמים רבות: ניתנה אשרה, אני רואה את הבנאדם, אני חושב שאין מקום להעניק לו אשרה, ואז יש בינינו התדיינות ובדיקה, ופעמים רבות אנחנו מקבלים את דעת הקונסול, פעמים גם הוא מקבל את דעתנו, כי כאן אנחנו נפגשים עם בני המשפחה בארץ.
בתיה כרמון:
כלומר, ההצגה שמשרד הפנים הוא שזה שמקשה על מתן אשרות, ומשרד החוץ הוא בעד מתן אשרות, בהחלט גם נסתרה כאן על ידי מתי הכהן.
בתיה כרמון:
אני רוצה פשוט להבין, סתם דוגמא, אם אורלי אמרה שבסך הכל מאז 1994 נכנסו 112 הודים, פה יש לי שאלה, כי הנתון הזה נראה לי מוזר.
בתיה כרמון:
אם אתם זוכרים שלפני  שנה ומשהו היתה לנו אז בעיה של 30 הודים שנכנסו לעזה כאילו, ובעקבות שיחות שהיו לי אז באותה הזדמנות עם האנשים, הסתבר שזאת לא היתה קבוצה ראשונה שהיו עוד קבוצות כאלה.
בתיה כרמון:
אם כך, כנראה שהקבוצות האלה לא נכנסו למסגרת הזאת.
אורלי מלכה-רותם:
- - אך ורק דרך מערכת מבקרים, אין שום המצאה אחרת.
אורלי מלכה-רותם:
פשוט אין דרך אחרת.
אורלי מלכה-רותם:
אלה הנתונים של משטרת ישראל.
איוב קרא:
הנתונים שלך מדוייקים מאוד, רק אין בהם את כל הנתונים על הרשות הפלשתינית וההתחכמויות שם, שמצליחים אנשים להיכנס לתוכה.
איוב קרא:
בדרך לא דרך נכנסים עוד הרבה אנשים.
איוב קרא:
אנחנו לא יכולים להיכנס כרגע לזה.
אורלי מלכה-רותם:
דרך מעברי הגבול?
איוב קרא:
לא, בדרכים סתמיות.
אורלי מלכה-רותם:
ברור, אבל אנחנו מדברים על הצינור שאנחנו אמונים עליו.
בתיה כרמון:
אני לא מתכוונת לזה, אלא אני מתכוונת לקבוצות שהגיעו לעזה כקבוצות מבקרים, והסתבר אחר כך שלמעשה מדובר בעובדים זרים שעברו מעזה לשטחים ומשם לישראל.
בתיה כרמון:
השאלה אם הקבוצות האלה נמצאות גם בתוך הנתונים האלו.
אורלי מלכה-רותם:
אצל כל מבקר שנכנס ברשיון ביקור, לכל רשיון ביקור יש מספר נומרטור ממוחשב, סידרתי.
בתיה כרמון:
גם כקבוצות?
אורלי מלכה-רותם:
אין דבר כזה אצלנו כקבוצה, כל פרט הוא פרט.
אורלי מלכה-רותם:
יכול להיות שנכנסים 30 בקבוצה, אבל האיבחון הבטחוני, ההאזנה למערכת, הרשיון הוא אישי.
אורלי מלכה-רותם:
נקודה.
אורלי מלכה-רותם:
אין דבר כזה 20 אלף אנשים - - -
בתיה כרמון:
השמות של השלושים האלה כתובים אחד אחד?
אורלי מלכה-רותם:
עם שנת הלידה ועם שם האמא אם היה לנו, ועם תאריך הכניסה.
בתיה כרמון:
זה נראה קצת בעייתי.
בתיה כרמון:
אם אז אמרו אנשים בגבול שזאת לא קבוצה ראשונה, שהגיעו עוד קבוצות בדרך הזאת, איך זה מסתדר עם המספר של 112?
אורלי מלכה-רותם:
אנחנו נשמח לקבל את הנתונים מביקורת הגבולות, כמו שאמרת.
אורלי מלכה-רותם:
שיתוף פעולה טוב הוא קודם כל בין הגורמים.
אורלי מלכה-רותם:
הרבה פעמים אני שומעת את הדברים מהעיתונות, ולא בצורה רשמית.
אורלי מלכה-רותם:
אני יכולה להוציא רשימה של 112, להעביר לך דו"ח.
בתיה כרמון:
מה שהיה אז, זאת היתה קבוצה שנתגלתה במקרה.
בתיה כרמון:
היתה קבוצה שהגיעה.
בתיה כרמון:
למה בכלל פנו אלינו אז?
בתיה כרמון:
פנו אלינו מכיוון שאחד מהאנשים, מתוך הקבוצה, השם שלו הופיעה במערכת המשטרתית כאדם שיכול להיות שהיה פעם מסורב כניסה לישראל, ואז פנו אלינו לשאול מה לעשות.
בתיה כרמון:
אז התחלתי לשאול, אמרתי: באיזו מסגרת הגיע בכלל הבנאדם הזה?
בתיה כרמון:
אז אמרו שהוא הגיע בתוך קבוצת מבקרים צליינים שהגיעו לעזה.
בתיה כרמון:
שאלתי: מה זה בדיוק הצליינות?
בתיה כרמון:
אילו מקומות קדושים בעזה?
בתיה כרמון:
אז אמרו שבעזה יש להם כמה מקומות.
בתיה כרמון:
בקיצור, ביקשתי לדבר, ואחרי מאמצים די גדולים, הסכימו לתת לי לדבר עם אחד מהאנשים האלה, והוא אמר: לא, אנחנו באנו לבית לחם.
בתיה כרמון:
ואז הסתבר שהם לא הגיעו לעזה, אלא הכוונה שלהם היתה להגיע לבית לחם והסתבר שהם באמת הגיעו בסופו של דבר לבית לחם ומשם הם נעלמו.
בתיה כרמון:
אז אמרו שזאת לא קבוצה ראשונה.
בתיה כרמון:
דבר אחר שרציתי להדגיש, הוא שמה שאנחנו יודעים, למשל, לגבי סרילנקיות, בהרבה מאוד מקרים היה קשר בין הפלשתינים ובין גורמים בישראל, כלומר, מראש, לא זליגה שמגיעה פלשתינית, מגיעה סרילנקית או פיליפינית, ואחר כך עוברת, אלא מראש יש מהלך מתוכנן.
בתיה כרמון:
למשל, התקשרו מחיפה ואמרו:  יש כאן סרילנקית שבמקרה הצליחה להגיע לשוטר ובכתה שם,  זה היה דרך בעל חנות מכולת שידע על איזו סרילנקית שנמצאת באיזשהו בית ומתעללים בה.
בתיה כרמון:
ואז הוא פנה למשטרה, והמשטרה הגיעה והסתבר שהסרילנקית הגיעה לאזרח חיפאי שהוא נמצא בקשר עם אנשים ברשות, והם השיגו לו את הסרילנקית הזאת תמורת שכר של 100 דולר לחודש שמשלם אותו פלשתיני, והוא פשוט הגיע לשם, ומשם היא הגיעה ישר לחיפה ומאז היא סגורה אצלו בבית.
בתיה כרמון:
דווקא המשטרה היתה שם בסדר -  אני אומרת שלמרות חגי הרצל המשטרה היתה בסדר...
בתיה כרמון:
השוטר מחיפה, יחד איתנו, תיאמנו איך ימצאו לה מקום עבודה, והיא עברה לעבוד בצורה חוקית, וזה לא מקרה ראשון.
בתיה כרמון:
אנחנו יודעים על הרבה סרילנקיות שהיו מרוכזות בדירות בירושלים, ומראש, כלומר, זה לא שהגיע איזה בכיר ברשות ופתאום - - -
איוב קרא:
אנחנו עלינו על הנושא הזה דרך כמה שברחו מהרשות הפלשתינית והתחילו לדבר על הנושא.
בתיה כרמון:
הגיעו אלינו למשרד.
דודו פרץ:
יש שיתוף פעולה בין גורמים ישראלים והדירה היא לפה ולפה.
בתיה כרמון:
יש שיתוף פעולה מראש, כלומר זה לא שהן באות לעבוד ואחר כך הן בורחות משם.
בתיה כרמון:
זאת גם תופעה.
בתיה כרמון:
יום אחד הגיעה אלי בחורה למשרד, לא ידעה לדבר אף מלה, לא ידעתי מה לעשות איתה.
בתיה כרמון:
בסופו של דבר באמצעות חברה לכוח אדם שיש לה גם סרילנקיות אצלה, הצלחתי להגיע לסרילנקית שהצליחה לדבר איתה.
בתיה כרמון:
ניסיתי בכל השפות שבעולם לדבר איתה.
בתיה כרמון:
מלה אחת היא לא ידעה.
בתיה כרמון:
בסופו של דבר אותה סרילנקית שלחה לה מונית אלינו למשרד, ומהמונית היא לקחה אותה לתל-אביב, ואחר כך היא לא הסכימה בשום פנים ואופן להישאר בארץ, וחזרה לסרילנקה.
בתיה כרמון:
זאת תופעה, אני לא יודעת עד כמה היא נרחבת,  אבל יש המון המון, וקיבלנו אינפורמציה.
בתיה כרמון:
מאכערים קיימים בשיתוף פעולה עם ישראלים.
בתיה כרמון:
עד כמה זה נרחב, אני לא יודעת, אבל זה קיים.
בתיה כרמון:
זה קיים לגבי עובדים זרים .