GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב בוכריס:
אני רוצה להגיד שמדינת ישראל אינה זקוקה, ואני אומר את זה קטיגורית, ל-130 אלף עובדים זרים בלתי חוקיים.
יאיר פרץ:
מאתיים אלף
יעקב בוכריס:
בלתי חוקיים.
יעקב בוכריס:
היו"ר יאיר פרץ: כן, בלתי חוקיים, מאתיים אלף.
יעקב בוכריס:
מה שניסתה חברת-הכנסת זהבה גלאון לעשות הוא לקבוע באופן גורף שכל העובדים הבלתי חוקיים יקבלו לגליזציה.
יעקב בוכריס:
מה משמעות הדבר לגבי העובדים הישראלים אני לא צריך לפרט פה.
יאיר פרץ:
בעוד חמש שנים תעשה את זה לעוד מאתיים אלף.
יעקב בוכריס:
ברור, אחר-כך עוד לגליזציה ועוד לגליזציה.
יעקב בוכריס:
אנחנו, כמשרד העבודה והרווחה ובשירות התעסוקה, עובדים כיום על קביעת קריטריונים ברורים לאילו ענפים ילכו העובדים הזרים, ופחות או יותר איתרנו את הבעיה, גם מבחינת ההיקף שלה וגם מבחינת האלטרנטיבות הקיימות, ומחר בעזרת השם אולי נשלים את עבודת הוועדה בעיקר בתחומי הבנייה והחקלאות.
יעקב בוכריס:
שנית, אנחנו שומרי חוק.
יעקב בוכריס:
לא יכול להיות שיבוא מישהו ויגיד: "החוק לא מעניין אותי, אני רוצה לעשות משהו שונה".
יעקב בוכריס:
מה שאנחנו מצפים, בהמשך לסיכום הדברים של מר אפרים כהן הוא, שהמשטרה, במסגרת האמצעים שקיבלה מהממשלה, תצוות צוותים כלשהם במסגרת היחידה לגירוש זרים יחד עם משרד העבודה והרווחה, כמו שנעשה בשנת 99', ושעל-פי החלטת היועץ המשפטי משנת 2000 זה ייעשה באמצעות המשטרה ובאכיפה של משרד העבודה והרווחה, ואני מאמין שברגע שהמדיניות הזאת תבוצע, יהיו הרבה מעסיקים שיבריחו את העובדים הזרים הבלתי חוקיים שעובדים אצלם, והרבה עובדים זרים שיעלו מרצונם על מטוסים ויעזבו את מדינת ישראל.
יעקב בוכריס:
אני חושב שזה הפתרון.
יעקב בוכריס:
היו"ר יאיר פרץ: תודה רבה.
יעקב בוכריס:
אני רוצה לברך אותך על כך שסוף-סוף צמצמתם את הפער בעבודות בוועדות, ואני חושב שזאת בשורה גם לחקלאים וגם לענף הבנייה, ולכל הענפים.
יעקב בוכריס:
זו עבודה מבורכת, ויש לציין שמשרד העבודה לקח עוד שלושה מהנדסים, ועמל על התיקים על מנת לצמצם את הבעיה הקשה שנוצרה בתקופה האחרונה.
יעקב בוכריס:
הייתי רוצה עכשיו לשמוע את אגף התקציבים, בנושא המשאבים שהקצה האוצר לטובת הנושא הזה - - -
שרון גמבשו:
אני רוצה להתייחס קודם לדברים שנאמרו על-ידי ראש אג"מ.
שרון גמבשו:
ראש אג"מ דיבר על סדרי העדיפויות שיש היום במשטרה, ואני מבין את סדרי העדיפויות, יש נושאים כנראה יותר חשובים היום לטיפול, בהחלט בעקבות אירועי אוקטובר ומה שנמשך עד היום.
שרון גמבשו:
אבל הנקודה הזאת לא צריכה להשפיע על טיפול מערכתי בתופעת העובדים הזרים, היות שלנושא הזה נצברו תקציבים ייעודיים.
שרון גמבשו:
החל מ-96', בעקבות החלטות הממשלה השונות, תוקצבה המשטרה בתקציבים שהגיעו לסדר גודל של ארבעים מיליון ₪ במחירים שוטפים, כולל 47 תקנים ייעודיים לנושא הזה, יחידת היל"ז.
שרון גמבשו:
נוסף לכך ישנו השב"ס, שגם הוא קיבל עשרות תקנים של סוהרים ותקציבים לשם התאמה של בית-הסוהר מעשיהו, שבו בעצם יוחזקו העובדים הזרים, במיתקן נפרד, גם זאת על-פי החוק.
שרון גמבשו:
אי-אפשר היום לבוא ולומר: "אנחנו מטפלים בנושאים חשובים מאוד, ולכן איננו מטפלים בבעיה של העובדים הזרים".
שרון גמבשו:
לדעתי הבעיה העיקרית היא בהגדרת התפקיד של אותם שוטרים, שעוסקים היום במודיעין, בטיפול נקודתי של זיהוי אותם מעסיקים, ולא בגירוש, שזה היה הייעוד המקורי שלהם - פשוט לגרש את העובדים הזרים הבלתי חוקיים.
שרון גמבשו:
יכול להיות שצריך לזהות את אותם מעסיקים כבדים, את אותם עבריינים שמעסיקים את השוהים שלא כחוק, אבל זה אינו התפקיד של אותם שוטרים, שניתנו לשם גירוש.
שרון גמבשו:
לשם כך היתה המשטרה צריכה לבוא ולומר: "אנחנו מגרשים היום, 47 תקנים אינם מספיקים, אנחנו צריכים תוספת על מנת שנזהה את אותם דגים שמנים", אבל המשטרה אינה עושה את זה.
שרון גמבשו:
47 התקנים האלה אינם מבצעים היום את המשימה שלה יועדו.
דן רונן:
רק הבהרה, ברשותך.
דן רונן:
זה לא מדויק.
דן רונן:
זה שיש סדר עדיפויות למשטרה ובעיות מציקות אחרות, זה לא על חשבון ה-47 האלה.
דן רונן:
אלה מסומנים ונמצאים בתחום.
דן רונן:
הבעיה היא שה-47 האלה לא יטפלו לבדם בתופעה, וזה ברור.
דן רונן:
אני מדבר על זה שכל הגוף, כל המשטרה, כל הסיור, והיחידות הנוספות, תומכות את המשימה.
דן רונן:
אז אני לא יכול לתת את הכוח הזה, כשיש בעיות מציקות של בטחון הפנים מהיבט אחר.
דן רונן:
אבל על ה-47 מסומנים למשימה הזאת.
יאיר פרץ:
או.
יאיר פרץ:
קיי.
יאיר פרץ:
בבקשה, נציג משרד המשפטים.
יאיר פרץ:
שי סומך: אני רוצה לדבר על נושא הכבילה.
יאיר פרץ:
היום יש ועדה בינמשרדית, ששותף בה גם נציג משרד המשפטים, דן אורנשטייין, שעוסקת בנושא הזה, ובסופו של דבר העניין יובא להכרעת הדרג המדיני, כמובן, אבל אני רוצה לומר את עמדת משרד המשפטים, שמוצגת בוועדה.
יאיר פרץ:
קודם כל, תופעת הכבילה היא דבר שפשוט אינו מתקבל על הדעת מבחינה הומניטרית, היא הופכת את העובד למעין עבד, דבר שלא ניתן לסבול בשנות האלפיים במדינת ישראל.
יאיר פרץ:
ולא רק מבחינה הומניטרית, הדבר גורם להורדת עלות השכר שנותנים לעובד, כי אם העובד כבול למעסיק, אין לו אפשרות מיקוח, אלא אם כן הוא בורח.
יעקב בוכריס:
יש חוק העסקת עובדים זרים, ששם קבעו במדויק מה העובד צריך לקבל, מה זה קשור?
שי סומך:
או.
שי סומך:
קיי.
שי סומך:
, נכון, קבעו, אבל עדיין חלק גדול מהשכר נתון למשא-ומתן עם המעסיק, וכאשר העובד כבול למעביד, השכר הוא נמוך יותר.
שי סומך:
אני חושב, ומר אפרים כהן אולי יתקן אותי, שיש סקר של משרד העבודה, שמוכיח ששכרם של העובדים החוקיים דווקא נמוך מזה של העובדים הלא חוקיים.
שי סומך:
אבל אני צריך לבדוק את זה.
נתן פרנקל:
כולל התנאים הסוציאליים?
נתן פרנקל:
איפה אתה חי?
נתן פרנקל:
סליחה שאני שואל אותך, אתה נציג משרד המשפטים, זו בושה וחרפה.
אברהם רביץ:
להתאחדות הקבלנים יש הסכם עבודה שהוא הסכם שכר בדיוק כמו עם עובד ישראלי.
אברהם רביץ:
להתאחדות האיכרים יש הסכם עבודה בחקלאות שהוא בדיוק אותו הסכם, רק בהבדל אחד – שמשלמים לא כרטיס טיסה.
אברהם רביץ:
איפה הפער?
נתן פרנקל:
יושב פה נציג משרד המשפטים ומעודד את העובדים ללכת לקבל בנטו יותר - - -
שי סומך:
לא, חס וחלילה.
נתן פרנקל:
אבל זה מה שאמרת.
נתן פרנקל:
אותו משרד שאומר שצריך לשלם תנאים סוציאליים, אומר מה שאמרת?
נתן פרנקל:
נכון שבנטו הם מקבלים יותר, אבל איפה התנאים הסוציאליים?
נתן פרנקל:
איפה המגורים הנאותים?
יאיר פרץ:
מר פרנקל, זה לא הנושא לדיון.
יאיר פרץ:
רבותיי, זה שייך לדיון אחר.
חגי הרצל:
אני רק רוצה להשלים קצת מההיבט שלי, כיוון שאני עוסק בעניין הזה כבר שלוש קדנציות.
חגי הרצל:
בהמשך למה שאמר השר אמר והדגיש, שהוא רואה בטיפול המערכתי תנאי לזה שנאכוף בנחישות את החוק בכל מה שקשור לאחריות שלנו בחלק של הגירוש, צריך לזכור, וזה בהחלט מה שקצין אג"מ אמר, שכשמבצעים גירושים, לא רק היל"ז מבצע את הגירוש.
חגי הרצל:
כשאנחנו עושים מיבצע, אנחנו שואבים תקנים של תחנות המשטרה, ואנחנו אף פעם לא אומרים: "מה פתאום, השוטרים האלה בכלל עוסקים בחלק של הזרים".
חגי הרצל:
אז לא לבוא בחשבון ולהתחיל לשאול אותנו מה עושים ה-47.
חגי הרצל:
ה-47 עושים את רוב זמנם בתחום של הזרים, כאשר אני אומר, ואני שמח, שהיום לפחות המדיניות ברורה.
חגי הרצל:
הטיפול חייב להיות מערכתי, ואני אומר לכם, יש לנו מישנה סדורה מאוד, היה צוות מקצועי משותף לנו ולמשטרה, שהציע להקים רשות לאומית, וכך גם המלצנו לשר.
חגי הרצל:
אם לא תקום רשות לאומית, שתבצע איגום של משאבים וסמכויות, נמצא את עצמנו דשים בנושא הזה גם בשנה הבאה ובעוד שלוש שנים.
חגי הרצל:
אין ספק שצריך גם לעצור במעברי הגבולות ולהגביר את הפיקוח והבקרה, וצריך להכביד את הענישה כלפי מעסיקים.
חגי הרצל:
ייעצתי בוועדת שרים, ואני חושב שבניזרי שם זום על החלק של המעסיקים בנושא של הגשת כתבי-אישום.
חגי הרצל:
אמרתי לו – בוא נעשה ניסיון, נגיש כתבי-אישום פליליים נגד מעסיקים, נטפל בביקוש, במעסיקים הישראלים, שהם קבועים, ואני מבטיח לך שנצמצם באופן משמעותי את תופעת השהייה הבלתי חוקית.
חגי הרצל:
הגירוש הוא עוד נדבך, כלי נוסף, אבל הוא לא יכול להיות מדיניות.
חגי הרצל:
אני בהחלט מסכים שהיום השוק פועל בתנאי מחסור, וכיוון שכך, קיימת תופעה של הפרת תנאי אשרה, שזה דבר חמור מאוד - ברחנים, גניבות, ודווקא אני מרגיש צורך להגן על אלו שכן עומדים על זה ושומרים על החוק, ואינם מוכנים להיגרר לעבירות ולהיכנס למעגל של גניבות.
חגי הרצל:
מה שצריך לעשות היום הוא ליצור הרתעה.
חגי הרצל:
אני שמח מאוד שגם הסמפכ"ל נכנס לתמונה בעקבות הנחיית השר.
חגי הרצל:
יש היום, אני אומר את זה במירכאות, מיכסה למחוזות - כל מחוז נדרש למיכסת מינימום, ותזכרו שאנחנו פועלים במציאות מאוד קשה, שמדינת ישראל מתמודדת איתה, וקצין אג"מ פה מייצג אותה הכי טוב שיכול להיות, ומשקף את הבבואה האמיתית של מה שקורה במציאות הישראלית.
חגי הרצל:
ולמרות הכל, נעמוד במה שאנחנו מחויבים לעשות על-פי החלטות הממשלה, דהיינו 450-500 לחודש, כאשר תזכרו כולם, שזה מיועד בעיקר ליצור איכות הכי גבוהה של הרתעה, מה שהכי חשוב לדעתי, ולא להפוך את זה למשהו המוני, שיגרור אותנו לעמוד מול אמנות בינלאומית שאנחנו מחויבים להן , מול ביקורת של ארגונים ולונטריים כאלה ואחרים, או אמצעי תקשורת, ואני לא מציע בשום פנים ואופן לעשות הקצנה ולהפוך את הגירוש לדבר מרכזי, ולהזניח את הדברים המשלימים והאחרים, שלתפיסתי הם לא פחות חשובים ואולי אפילו הרבה יותר.
יאיר פרץ:
ברשות
יאיר פרץ:
כם אני רוצה לסכם.
אלי פז:
ברשותך, עוד משפט אחד.
אלי פז:
שימו לב, נאמר פה לפרוטוקול דבר שהוא לא נכון, ומנוגד לחוק בישראל, בעניין העובדים הזרים הרומנים.
אלי פז:
כל עובד בישראל, בין אם יש לו רשיון או אין לו רשיון, מבוטח על-ידי הביטוח הלאומי מפני פגיעה בעבודה ומפני פגיעת איבה.
אלי פז:
ולכן, מי שטען פה לוועדה - - -
יחזקאל לביא:
יש על זה ידיעה בעיתונות הבוקר.
אלי פז:
סליחה.
אלי פז:
אני מציע שתאמין רק לרוב הדברים בעיתונות, לא לכל מה שנאמר בה.
אלי פז:
החוק קובע בצורה הברורה ביותר, שכל עובד בישראל מוגן באמצעות הביטוח הלאומי בפני פגיעה בעבודה ובפני פגיעת איבה, בין אם יש לו רשיון ובין אם אין לו.
אלי פז:
יש פה נציג משרד המשפטים, שיכול לחזק זאת, ולכן מי שפירסם - - -
אפרים כהן:
המעסיק שילם?
אלי פז:
בין אם שילם ובין אם לא שילם, העובד מבוטח.
אלי פז:
אני חוזר פעם שלישית.
אלי פז:
העובד מבוטח.
יאיר פרץ:
תודה רבה מר פז, ברשותכם, רבותיי - - -
נתן פרנקל:
גם אני מבקש, ברשותך, מלה אחת, אם אפשר.
נתן פרנקל:
אני קורא פה לרשויות החוק.
נתן פרנקל:
אנחנו דנים בנושא הזה כבר שלוש שנים, ודיברנו, ואני מודע לקשיים שיש למשטרה, אני אזרח במדינה הזאת, ואני קורא את העיתונים ויש לי בן בצבא ואני הייתי בצבא ומכיר את בעיות הביטחון, לא כמוכם, אבל אני מודע לבעיות.
נתן פרנקל:
ובכל זאת, אני יודע שיש גם בעיה של שמירת חוק.
נתן פרנקל:
אנחנו נכנסים פה לג'ונגל שאחריתו מי ישורנה.
נתן פרנקל:
היום התופעה עוד ניתנת לשליטה.
נתן פרנקל:
אם לא תטפלו בה מהר, ביעילות, אנחנו נגיע למצב שאי-אפשר לטפל בו, ואני קורא ומבקש גם ממך, יו"ר הוועדה, ליזום דיון של כל הרשויות, לבוא ולקבל מדיניות ברורה איך לעשות את זה הדברים שפה דובר עליהם.
יאיר פרץ:
תן לי לסכם.
יאיר פרץ:
הוועדה רואה בתופעה של העובדים הבלתי חוקיים במדינת ישראל תופעה קשה חברתית, כלכלית, שיכולה בטווח הארוך להביא אסון על המדינה בתחומים שהוזכרו.
יאיר פרץ:
הוועדה קוראת לכל המשרדים הרלבנטיים – המשרד לבטחון פנים, משרד העבודה והרווחה, משרד החוץ ומשרד הפנים – להקים לאלתר רשות שתטפל בצורה יסודית בתופעת העובדים הבלתי חוקיים במדינת ישראל.
יאיר פרץ:
הוועדה תשב עם מנכ"לי המשרדים ועם השרים הרלבנטיים, על מנת לגבש נוהל ברור, מהיר וזריז בתופעה הזאת, על מנת להוציא את העובדים הבלתי חוקיים מחוץ לגבולות המדינה, וכמו כן לטפל במעסיקים בכלים נוספים.
יאיר פרץ:
הוועדה, אחרי גיבוש הנוהל, תשב עם אותם - - -
אפרים כהן:
יש נוהל.
יאיר פרץ:
אנחנו נגבש את הנוהל במשותף.
אפרים כהן:
יש נוהל משותף.
יאיר פרץ:
יש.
יאיר פרץ:
או.קיי.
יאיר פרץ:
אם יש אז זה בכלל מבורך.
יאיר פרץ:
הוועדה תשב עם אותם 45 תקנים שהוקצו על-ידי האוצר, ועם כל הכלים הנוספים שהוקצו, ואם צריך יותר כלים אנחנו נפנה גם לאוצר לתת יותר כלים על מנת להתמודד עם התופעה הזאת, ותקיים דיון מקיף איך מיישמים את הדברים ברמת השטח.
יאיר פרץ:
לא נשאיר את הדברים על הפרוטוקול.
יאיר פרץ:
היום תקבל הפעולה הזאת האצה מסיבה אחת פשוטה – השר הקודם, לצערי הרב, דיברתי איתו כמה פעמים, סלד מן העניין.
יאיר פרץ:
השר הנוכחי רואה את זה כמשימה לאומית.
יאיר פרץ:
מובן שהכל צריך להיות מעוגן בחוקים, שלכל ענף תהיה ההקצאה המתאימה לו, על מנת שלא יהיו בריחות מענף לענף.
יאיר פרץ:
אני מאמין באמונה שלמה שאם נסדיר את הסוגיה הזאת, יהיה זה שכרנו.
יאיר פרץ:
אני מודה לכולכם, הישיבה נעולה.
יאיר פרץ:
כלפי העניין של העובדים הזרים.
יאיר פרץ:
אני רוצה להודות לכבוד השר על שנענה לבקשתי ובא לוועדה בימים כאלה קשים למרות עיסוקיו הרבים, אנחנו רואים בעניין הזה חשיבות מהמדרגה הראשונה בכל ההיבטים.
יאיר פרץ:
בכמה מילים אתאר את מה שקורה היום בעניין של העובדים הזרים ואז נוכל לשמוע את נציגי הארגונים השונים, הבנייה, החקלאות, הסיעוד, והתעשייה.
יאיר פרץ:
אנחנו נשמע גם את מסקנות הוועדה שכבוד השר הקים ושסיימה את עבודתה.
יאיר פרץ:
אדוני השר, העניין של העובדים הזרים הוא בעיה קשה ותופעה קשה למדינת ישראל מאז שהתחלנו עם העניין הזה.
יאיר פרץ:
הבעיה הזאת הלכה והתפשטה והגיעה לממדים שהיום קשה לסבר את האוזן מה שקורה היום עם העניין הזה.
יאיר פרץ:
היום הגענו  למצב שיש קרוב ל200,000- עובדים זרים לא חוקיים במדינת ישראל.
יאיר פרץ:
בוועדה הזאת קיימנו דיון מקיף בעניין הזה עם השר לביטחון פנים לבדוק ולבחון את כל ההיבטים כדי לטפל בבעיה הזאת שהיא בעוכרינו.
יאיר פרץ:
בבעיה הזאת אנחנו צריכים לשים את כל הדגשים על מנת שנוכל באמת להוציא את העובדים האלה שהם לא חוקיים במדינת ישראל ולהביא לכך שאותם עובדים זרים שתופסים את מקומותיהם של העובדים הישראליים, ואני אומר דווקא הלא חוקיים תופסים את מקומותיהם, כי לא מדובר, אדוני השר, ואני רק מסבר את אוזניך, אם אנחנו היום לוקחים ומביאים עובדת סיעודית לאישה שזכאית על פי חוק ונבחנה על פי כל אמות המידה ואותה אישה סיעודית מקבלת את העובדת ואחרי יומיים או אחרי שבוע או חודש עוזבת את האישה, היא הולכת לצפון תל-אביב לעבוד באותו מקום שעבדה ישראלית לפני כן בעבודות משק בית ודברים אחרים.
יאיר פרץ:
התופעה הזאת היא בממדים גדולים.
יאיר פרץ:
שמעתי שיש קרוב ל30,000- עובדות סיעודיות שמטיילות היום, ואם אנחנו נדע לאכוף את זה בצורה נכונה, אני מאמין שנוכל בפעם אחת, מספיק שהאכיפה תיעשה בצורה מסודרת, אני מאמין שנוכל להחזיר את המעגל ולאפשר לעוד אלפי עובדות ישראליות להשתלב בענף הזה של הסיעוד או במשק הבית.
יאיר פרץ:
הבנייה – הבעיה היא קשה לאין שיעור ובפרט בימים הקשים האלה שהרשות הפלשתינאית מנהלת נגדנו מלחמה ואין כניסה של עובדים.
יאיר פרץ:
הענף קורס בכל ההיבטים למרות שיש הקצאה של 42,500 עובדים.
יעקב בוכריס:
היו"ר יאיר פרץ: 	44,000 עובדים,  יכול  להיות שישנה הגדלה נוספת.
יעקב בוכריס:
אני
יעקב בוכריס:
באשר לעניין הזה.
יעקב בוכריס:
הפלשתינאים שלא נכנסים - עד לפני פרוץ האינתיפאדה עבדו במדינת ישראל קרוב ל60,000- פלשתינאים בענף הבנייה.
יעקב בוכריס:
היו"ר יאיר פרץ: 	60,000 פלשתינאים  לא חוקיים, 22,000 פלשתינאים
יעקב בוכריס:
אלה הם הנתונים, אדוני השר, ברשותך אני אנסה לתת לכל אדם להציג את הבעיה בתמצות, אחר כך אני אבקש להציג את מסקנות הוועדה ואחר כך אדוני השר יציג.
יעקב בניזרי:
היו"ר יאיר פרץ: 	אני  מבקש  מאדוני השר להציג את מדיניות המשרד
יעקב בניזרי:
הוועדה שהקים אדוני.
יעקב בניזרי:
הרבה לחדש אין לנו.
יעקב בניזרי:
אני חושב שהמדיניות שלי פחות או יותר הותוותה כבר בימים הראשונים, הושמעה כמעט מעל לכל במה והורגשה גם כן בשטח בצורה הברורה ביותר, הן בצמצום מתן ההיתרים והן בעניין של האכיפה או לפחות הרצון שלי לאכוף את העניין של העובדים הזרים הבלתי חוקיים.
יעקב בניזרי:
כל אחד מאיתנו מבין שחברה שהחליטה לבנות לעצמה בית לאומי לעם היהודי, היא רוצה לבנות את עצמה עם תעסוקה לתושבי מדינת ישראל ולא לתושבים במדינות העולם.
יעקב בניזרי:
קיבלתי בשבוע שעבר מכתב מוזר ביותר מארגון המשאיות, שמבקשים ממני לתת להם להביא 1,000 נהגים עובדים זרים מחוץ לארץ משום שיש קושי לענף במציאת עובדים זרים נהגים.
יעקב בניזרי:
אני חושב שזה כבר שיא האבסורד אם אנחנו לא מסוגלים לספק.
יעקב בניזרי:
אמרתי: אין בעיה, אם חסר נהגים, אני אתן עכשיו הכשרה מקצועית ל1,000- נהגים, אין שום בעיה.
יעקב בניזרי:
אני מוכן לתת בהכשרה מקצועית 1,000 נהגים.
יעקב בניזרי:
כמה נהגים יש לנו בצבא?
יעקב בניזרי:
כמה נהגים יש לנו באזרחות?
יעקב בניזרי:
אם באמת היה מיושם חוק העובדים הזרים במתכונתו המלאה, שזאת הייתה המטרה, אז אנחנו באמת היינו מגיעים למצב שאולי בשלב מסוים המעסיקים הישראלים היו חוזרים קצת לעובדים הישראלים.
יעקב בניזרי:
אתמול ישבתי עם אנשי משרדי לקצץ את 4 האחוז, שזה 74 מיליון שקלים, שאלתי: מאיפה אני אקצץ?
יעקב בניזרי:
, אני אקצץ ממפגרים?
יעקב בניזרי:
מילדים בסיכון שזרוקים ברחובות?
יעקב בניזרי:
מנשים מוכות?
יעקב בניזרי:
מאוטיסטים?
יעקב בניזרי:
מתסמונת דאון?
יעקב בניזרי:
ישבתי רק לראות, אין, אין מאיפה לקצץ, ואנחנו הולכים פה ומשקיעים מיליארדים במתן אבטלה, שלדעתי, אפשר לצמצם את זה בצורה דרסטית ביותר.
יעקב בניזרי:
בכפרים גם יהודים ובכפרים ערבים אני שומע שאנשים עובדים במקומות עבודה מסודרים, חצי שנה הם מצהירים על עצמם כעובדים, ומקבלים גם כן משכורת מוגדלת, ובחצי השנה השנייה הוא אומר לו: אל תצהיר עלי, והוא הולך חותם דמי אבטלה וחוזר לעבודה שלו, מגיעים עם טנדרים ללשכות שירותי התעסוקה עם הקבלן, חותמים במרוכז, וחוזרים למקומות עבודותיהם.
יעקב בניזרי:
להגיד לכם את כל ההשלכות מה קורה כאשר בן אדם מובטל, כשאנחנו מחנכים חברה לאבטלה להיות אנשים בטלנים, הבטלה היא אם כל חטאת.
יעקב בניזרי:
לכן הדיון הזה היום נפל לנו בדיוק בזמן.
יעקב בניזרי:
אני שואל רק מה קרה במשך כל החודשים האחרונים, מילה אחת לא שמעתי.
יעקב בניזרי:
מרגע שנכנסתי לתפקידי בחודש הראשון הייתה זעקה גדולה ומרה לגבי החקלאים שאין מי שיקטוף את הפירות.
יעקב בניזרי:
באתי, עשיתי מייד החלטה, קיבלנו שאנחנו משחררים 800 היתרים.
יעקב בניזרי:
באתי לשחרר אותם על פי חלוקה שעשינו.
יעקב בניזרי:
יעקב בניזרי: 	אני  מדבר  עכשיו  על  800  ההיתרים  הנוספים.
יעקב בניזרי:
עשיתי
יעקב בניזרי:
אני חושב שיש לנו כוח עבודה במדינת ישראל.
יעקב בניזרי:
לפי שירות התעסוקה, יש לנו כ170,000- דורשי עבודה, ולפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, יש לנו כ220,000- מובטלים במדינת ישראל.
יעקב בניזרי:
יש לנו כוח עבודה פה במדינת ישראל.
יעקב בניזרי:
אני יודע שיגידו: ניסינו, עשינו ירידים והכל.
יעקב בניזרי:
אינני יודע כמה ניסיתם וכמה לא.
יעקב בניזרי:
אני אתן לכם דוגמה.
יעקב בניזרי:
פנו אלי לפני כשבועיים-שלושה מקלאב-מד, למיטב זיכרוני, פנו אלי אנשים מכובדים, שר התיירות פנה אלי, הם זקוקים ל150- עובדים בדחיפות, אלה עובדים ייחודיים שאי אפשר בשום אופן ישראלים, חייבים רק עובדים מחוץ לארץ.
יעקב בניזרי:
אמרתי: יתהפך העולם, אני לא אתן.
יעקב בניזרי:
מה זה לא תיתן?
יעקב בניזרי:
תבוא אלי למשרד.
יעקב בניזרי:
באו וישבו איתי, שאלתי אותם: מה אתם צריכים עכשיו?
יעקב בניזרי:
טבחים?
יעקב בניזרי:
מלצרים?
יעקב בניזרי:
שוב מדברים איתי ואומרים: צריך ייחודי בשפה מסוימת, כמו שהזכרתי בזמנו את העניין של התאילנדים שעשו הסתה בדבריי כאילו שאני גזען ואמרתי שהם מלוכסני עיניים.
יעקב בניזרי:
אני ישבתי פה על הכיסא הזה בדיוק לפני שנה וחצי בהיותי שר הבריאות ואני דאגתי לילדי העובדים הזרים הבלתי חוקיים, נתתי להם חוק בריאות פה על חשבון המדינה.
יעקב בניזרי:
אז אני בטח לא גזען בעניין הזה.
יעקב בניזרי:
אז הם רוצים עובדים ייחודיים.
יעקב בניזרי:
אמרתי: אין כזה דבר, ייעשה  יריד, ואחרי שייעשה היריד וניווכח שאין עובדים ישראלים שמתאימים לאותו תחום, אנחנו ניתן לכם.
יעקב בניזרי:
עשו יריד, ומתוך 150 עובדים הענקנו להם כ50- עובדים והשאר בינתיים עבודה ישראלית.
יעקב בניזרי:
דאגנו למשפחות ישראליות.
יעקב בניזרי:
אותם 70 או 80 ישראלים שקיבלו את העבודה, חסכנו גם למשק המדינה עכשיו, במקום לתת להם את דמי האבטלה, במקום שיישבו בבתים שלהם, אז הנה מדינת ישראל הרוויחה כתוצאה מהדבר הזה.
יעקב בניזרי:
נתן לי העוזר שלי, מר יעקב בוכריס, דוגמה חשובה מאוד שאנחנו מכירים אותה מהיום-יום.
יעקב בניזרי:
ענף הזבל – הרבה פעמים באים אנשים בארץ ואומרים לי: תעשה טובה, אתה יכול לעשות איזו פרוטקציה ברשות הזאת, ואני שואל: איזה תפקיד אתה רוצה?
יעקב בניזרי:
מנהל כללי?
יעקב בניזרי:
סגן מנהל כללי?
יעקב בניזרי:
רק תגיד, הוא אומר: לא, אני רוצה לעבוד בזבל.
יעקב בניזרי:
מה, בזבל אתה צריך פרוטקציה?
יעקב בניזרי:
הוא אומר: כן, זה הכסף הכי טוב.
יעקב בניזרי:
אני מעדיף לעבוד בזבל.
יעקב בניזרי:
למה אתה מעדיף לעבוד בזבל?
יעקב בניזרי:
הוא אומר ששם מקבלים את הכסף הכי טוב.
יעקב בניזרי:
כלומר, גם זבל אבל הכסף הוא כסף טוב, אנשים יבואו לעבוד, אני אומר לכם שאנשים רוצים לעבוד.
קריאה:
יעקב בניזרי: 	גם   שם   יש   הרבה   מה   לסדר   בעניין  של הסיעודי.
קריאה:
החקלאות – הקמנו את הוועדה, הצוות הזה הבין- משרדי בינינו לבין משרד החקלאות.
קריאה:
שם הצלחנו להגיע למצב שגם שר החקלאות אמר לי: אם יהיה לנו את הפלשתינאים 22,000 עובדים פחות או יותר שיש לנו היום בענף החקלאות, זה מספיק מבחינתנו, אנחנו נפעל לניוד במקומות העבודה ממקום למקום, נכין לך תוכנית עבודה מסודרת שנה מראש, אנחנו יודעים פחות או יותר כל ענף כמה הוא צריך, יש לנו תוכנית מסודרת שאני מקווה ששם אנחנו נגיע לסידור.
קריאה:
אותו הדבר גם כן אני מקווה להגיע בענף הבנייה.
קריאה:
הנה נמצאים פה אנשי המשטרה, שאני חייב להגיד שהם היו אמורים לספק את הסחורה ועל כך יש לנו סיכום עם השר, חודש מאי, לפי הנתונים שלי, פחות מחודש אפריל, כלומר, 217 אנשים שבו לגבולם ולארצם, זה מה שדווח לי, ואני הייתי מצפה מהמשטרה שתעשה את תפקידה כי זה לא תפקידי.
קריאה:
אני מראה לכם את כל ההחלטות של כל הממשלות הקודמות, מה שכתוב שם במשרדי העבודה והרווחה והפנים יסייעו למשרד לביטחון פנים בפעילותיו לאכיפת החוק כאמור.
קריאה:
כלומר, אני עושה את המלחמה שלכם במקום שאתם תעשו את המלחמה, וגם השר שלכם עם כל הכבוד לא צריך ללכת לתל-אביב לכל מיני ארגונים כאשר הדברים מנוגדים לחוק במדינת ישראל.
קריאה:
זה כבר עניינים פרטיים שלכם ואני מצפה שאתם תקיימו את החוק כלשונו וככתבו, ואין זה מתפקידי לעסוק בגירוש או בהוצאה, זה תפקידכם.
קריאה:
לנו יש מחלקת האכיפה שהיא מסייעת בידכם, אנחנו נשמח לשמוע גם מכם את העדכונים.
קריאה:
אלו פחות או יותר הדברים למרות שיש לנו עוד הרבה דברים להרחיב.
קריאה:
אני אשמח לשמוע את כולם, כמובן, בדרך ארץ, אם יש לכם כאב אני מבין את הכאב, אני רוצה להתמודד ולסייע, אבל באמות המידה שאני קבעתי אותם בתור מדיניות, ואם הממשלה תחליט לשנות מדיניות או משהו כזה והיא תגיד: אין מה לעשות וחייבים להביא עובדים זרים או בכל דרך, אז אנחנו נתמודד כבר עם החלטת הממשלה, תודה.
קריאה:
בסיכום הוועדה שהשר מינה.
קריאה:
זאת אומרת, אנחנו מדברים על כמה עניינים אבל הוא עוד לא ראה את כל ההמלצות, אבל בעיקרון אינני רוצה לחזור על הדברים של השר, אבל יש עניין משמעותי מאוד שהשר לא התייחס אליו וזה שאנחנו מעוניינים שהאכיפה תתבצע כבר בארצות המוצא.
קריאה:
אנחנו קבענו איזה שהן אמות מידה בעיקר בסיעוד, כישורים נדרשים גם בבניין וגם בחקלאות, כישורים נדרשים מאנשים שאמורים להגיע לפה.
קריאה:
אנשים שיידעו לאן הם באים, אנשים שיעברו הכשרה מקצועית ואנשים שיידעו את חוקי העבודה של מדינת ישראל, האנשים שיעברו את כל הבדיקות הרפואיות שנדרשות כבר בארצות המוצא.
קריאה:
אני חושב שאם יהיה לנו מנגנון של בקרה וסינון, אנחנו נוכל למנוע חלק גדול מהאנשים שמגיעים לפה לא לעבודות שנדרשות בישראל ואז הם הופכים להיות ברחנים.
קריאה:
זה חלק מהאכיפה.
קריאה:
אנחנו רוצים לעשות את זה כמו שמקובל בכל העולם המערבי, באמצעות נספחי עבודה.
קריאה:
מי שמכיר את השגרירויות פה, ארצות-הברית, קנדה, גרמניה, יש נספחי עבודה או ממונים על ההגירה.
קריאה:
אני חושב שזה עניין חשוב מאוד.
קריאה:
היו"ר יאיר פרץ: 	זה בלי שום קשר לכמות הבנייה שתיבנה בארץ?
קריאה:
הנתון
קריאה:
יעקב בוכריס: 	הנתון  הזה  הוא  לקבוע  היום  איזו  שהיא  מסגרת של
קריאה:
בנייה מתועשת.
קריאה:
והסתבר לנו משיחות עם התאחדות הקבלנים שהבנייה המתועשת הכי איכותית שקיימת היא ברמת אביב ג'.
קריאה:
שם כל הבנייה היא מתועשת והעמדות של הציבור כאילו בנייה מתועשת היא פחות טובה.
קריאה:
הרי זה לא הגיוני שאדם שגר ברמת אביב ג' ישלם כאילו הוא הולך לגור בדירה נחותה מאשר במקומות אחרים, זה לא הגיוני.
קריאה:
אז צריך לעשות מערכת הסברה ביחד עם לשכת הפרסום הממשלתית, עם התאחדות הקבלנים והבונים, משרד הבינוי והשיכון.
קריאה:
הסיעוד – אנחנו התייחסנו הרבה, אנחנו רוצים לעשות כמה שינויים ברמה של תרשים הזרימה.
קריאה:
היום למעשה יש פעמיים בדיקות של ועדות רפואיות, ועדה רפואית של ביטוח לאומי שעל פי חוק הסיעוד, ולאחר מכן יש עוד ועדה של שירות התעסוקה, הוועדה לענייני עובדים זרים בסיעוד, זה נראה לנו מיותר, זאת אומרת, לקחת את אמות המידה, מבחן ATL או מבחן המוגבלות של הזקן או של הנכה על בסיס  אמות המידה האלה יהיו כאלה שיקבלו באופן אוטומטי את העובד הזר ויהיו כאלה שלא יקבלו, פשוט לא יקבלו.
קריאה:
אני חושב ש28,000- עובדים זרים בסיעוד זה הרבה מאוד, ואני מאמין שאנחנו נצמצם את המספר הזה.
קריאה:
אנחנו מנסים לאפיין את האוכלוסייה שקיבלה עובדים זרים כדי ללמוד עוד משהו בעניין הזה.
בתחום הסיעוד. הכישורים:
גיל מומלץ בסיעוד יהיה גיל 30-50, שזה מבטיח בשלות מסוימת, יציבות ויכולת פיזית למלא את המטלות שמוטלות על העובד.
בתחום הסיעוד. הכישורים:
שמענו פה דוגמאות של אנשים שהגיעו לסיעוד בגיל 60.
בתחום הסיעוד. הכישורים:
העובד כמעט סיעודי והוא הגיע לטפל בחולה סיעודי.
בתחום הסיעוד. הכישורים:
מצב רפואי תקין על פי הוראת חוק עובדים זרים וכן בדיקת הריון.
בתחום הסיעוד. הכישורים:
בעיקר נשים שמגיעות כשהן כבר בהריון והן יולדות פה את הילדים שלהן ואנחנו אחר כך צריכים לטפל גם בעניין הזה.
בתחום הסיעוד. הכישורים:
אישור משטרה על היעדר הרשעה.
בתחום הסיעוד. הכישורים:
השכלה – הדרישה המינימלית 12 שנות לימוד.
בתחום הסיעוד. הכישורים:
ידע באנגלית – הדרישה של רשויות ההגירה בקנדה לדוגמה.
בתחום הסיעוד. הכישורים:
בקנדה אפילו דורשים תעודת בגרות.
בתחום הסיעוד. הכישורים:
ידע בסיסי בבישול ובהפעלת מכשירי חשמל.
בתחום הסיעוד. הכישורים:
רשיון רכב בינלאומי – אם אתה רוצה להסיע את הזקן או את הנכה.
בתחום הסיעוד. הכישורים:
בשונה למה שקרה עד היום.
בתחום הסיעוד. הכישורים:
אני  מאמין  שתוך   שבועיים   יהיה   גם   המבוא    וגם   	ההמלצות  ויובאו לידיעת השר.
בתחום הסיעוד. הכישורים:
זה חלק מהמדיניות של   	המשרד בעניין עובדים זרים.
בתחום הסיעוד. הכישורים:
ספק ששירות התעסוקה גם בחלוקת העובדים הזרים נהג בצורה ברורה עם אמות מידה ברורות ואין אפילו הרהור כלפי אותם קבלנים או אותן חברות שקיבלו את המכסה המגיעה להם.
בתחום הסיעוד. הכישורים:
יעקב בניזרי: 	על מה אתה מתבסס שהענף קורס?
בתחום הסיעוד. הכישורים:
אני לא הבנתי.
בתחום הסיעוד. הכישורים:
שקבלנים גדולים וחברות גדולות מפסיקים את הבנייה במדינת ישראל, סגרו את האתרים והלכו לבנות בחוץ לארץ.
בתחום הסיעוד. הכישורים:
אני מכיר חברה נוספת שפנתה עכשיו בקריאה נרגשת שהיא זכתה בהרבה מכרזים, לא משתלם לה להתחיל משום שיש קנסות על אי הגשת עבודות בזמן.
בתחום הסיעוד. הכישורים:
אלה דברים שהם ברורים.
בתחום הסיעוד. הכישורים:
אלה שתי הנקודות המרכזיות.
בתחום הסיעוד. הכישורים:
בתקופה שהייתה באופקים האבטלה הכי גדולה כאשר סגרו את המפעלים, אני לא אשכח את התקופה הזאת, בא קבלן לקטיף ואמר: אני מעמיד שני אוטובוסים לטובת תושבי אופקים עם משכורת מכובדת ששירות התעסוקה גם תמך בסכום נוסף, אז ביום הראשון הגיעו 3 עובדים, למחרת באוטובוס אחד היה עובד אחד מתוך כל המובטלים, משכורת מכובדת יותר מאשר מה שהם  הרוויחו קודם.
יעקב בניזרי:
היו"ר יאיר פרץ: 	אין  לי ספק,  אדוני  השר, המדיניות שלך היא מדיניות
יעקב בניזרי:
יכול להיות שבענף הבנייה היום, לאור הנתונים שיש להם, ובוודאי מר יעקב בוכריס בחן על פי המטרז' של הבנייה ועל פי אמות המידה שקבע שירות התעסוקה, היום מגיע לענף הבנייה 44,000 עובדים ואסור להכניס עובד אחד נוסף.
יעקב בניזרי:
מה שקורה עם הברחנים והפלשתינאים שלא נכנסים, זה מה שיוצר את החור הגדול.