GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נחום לנגנטל:
אחרי שהוא יסיים אני  אומר את דעתי.
נחום לנגנטל:
באמצעות הלשכות במסגרת הפעילות שלנו בשלושת השבועות האחרונים לאותם הקבלנים שפנו אלינו, זה משהו בסדר גודל של 2,300 עובדים.
נחום לנגנטל:
סך כל הנקלטים – 148 עובדים.
נחום לנגנטל:
אני בכוונה שם את הדגש על נקלטים, כי זה מעיד על התופעה.
נחום לנגנטל:
התופעה – לא אחת כשמגיעים במסגרת מה שנקרא הסדר, לא אחת מגיעים הקבלנים ומוצאים ומחפשים כל פגם בעובד הישראלי.
נחום לנגנטל:
כלומר: התוצאה, כדי להגיע למה שנקרא "מיצוי אמיתי של פוטנציאל דורשי העבודה שנמצאים בלשכות", אם, במידה שלא תהייה איזה שהיא פעולה קואופרטיבית, המהלך הזה לא יתגשם.
נחום לנגנטל:
הבעיה של החקלאות היא כמעט זהה לעניין של הבניין.
נחום לנגנטל:
יש זהות של מה שנקרא שיתוף הפעולה.
נחום לנגנטל:
אם המצוקה הייתה אכן כזאת, ואכן הקבלנים והחקלאים היו מגיעים אלינו, ובנוסף לזה - אינני  רוצה לדבר על העניין של הבונוס, שהוא נכנס בהסדר, לו הם אכן היו מגיעים אלינו ומבקשים מה שנקרא פתרונות, אני מניח שהיו מקבלים.
נחום לנגנטל:
למרות מה שאני אמרתי כאן, שירות התעסוקה ממשיך בטיפול בכל מה שנקרא הקצאות לעובדים, גם בענף הבניין, ואכן אנחנו בתהליך שאנחנו בנינו בענף הבניין לשנת 2001.
נחום לנגנטל:
אנחנו ערוכים לטפל בבקשות לעובדים זרים על פי אמת המידה שקבענו.
נחום לנגנטל:
בנוסף לכך, לולא העיכוב שבא מקרב החקלאים, הרי שההקצאה לשנת 2001 בחקלאות הייתה יוצאת לפני חודש.
נחום לנגנטל:
וענף הבנייה פונים בצורה מסודרת, האם שירות התעסוקה ערוך לתת מענה לבעיות ששמענו כאן?
נחום לנגנטל:
להתפתחויות של החודש האחרון.
נחום לנגנטל:
לשכות התעסוקה פתוחות עד שש בערב.
נחום לנגנטל:
המעסיקים שפנו אליהם דרך התקשורת וגם במסגרת זה שאנחנו בקשרים איתם, נאמר להם חד משמעית שכל מי שיפנה אלינו ויבקש מענה, אכן יקבלו.
נחום לנגנטל:
בצד אחד,  ואני  מבקש  להציג  את  האמת שלי   כפי    שאני    רואה    אותה.
נחום לנגנטל:
אני רוצה להעיר מספר הערות.
נחום לנגנטל:
קודם כל, חובתנו למצוא עובדים בהתאם למה שהיה המספר האחרון, אותם 20,000 עובדים - מה לעשות?
נחום לנגנטל:
אין שיתוף פעולה ביניכם ובינינו.
נחום לנגנטל:
מה שאני השקעתי מבחינת הטיפול שלי בעניין התעסוקה, אף שר במדינת ישראל לא השקיע את הזמן הזה שמצאתי לנכון להשקיע, כי אני מודע לבעייתיות, וכל קבוצה שביקשה ממני להיפגש, קיימתי איתה פגישה.
נחום לנגנטל:
כי אני חושב שאני צריך לשמוע אותם, צריך להקשיב, לא דרך שליחים, לא דרך שירות התעסוקה, לא בדרך העקיפה, אלא אני אישית הקשבתי להרבה הרבה קבוצות שהגיעו אליי.
נחום לנגנטל:
היום נמצאים במדינת ישראל כ- 160,000 עובדים זרים.
נחום לנגנטל:
אני מכיר בכל שנה מה שקורה עד הפרט האחרון.
נחום לנגנטל:
אני בא מוכן.
נחום לנגנטל:
יש לנו היום 157,029 עובדים זרים שנמצאים במדינת ישראל, מהם 77,049 הם באישור, בהיתר - כל היתר לא בהיתר.
נחום לנגנטל:
לא בהיתר הוא מספר הרבה יותר גדול.
נחום לנגנטל:
התנאים הסוציאליים - כאן אתה משלם בין 15 אחוז ל20- אחוז, כאשר לפועל ישראלי אתה משלם קרוב ל45- אחוז ואולי יותר מבחינת התנאים הסוציאליים במרכיב הכולל.
נחום לנגנטל:
אם אני קבלן, למה אני צריך להעסיק ב- 6,000 שקל או ב- 7,000 שקל עובד ישראלי?
נחום לנגנטל:
אני אעסיק אדם ב- 150  שקל, ותעשו את החשבון איזו עוצמה כלכלית יש כאן, ואיזו חברה אנחנו יוצרים כאן.
נחום לנגנטל:
היו"ר יורי שטרן:	שישית ממה שהיו קודם.
נחום לנגנטל:
היו"ר יורי שטרן:	גם  ביטחוני.
נחום לנגנטל:
אני חושב שכבוד השר איננו
נחום לנגנטל:
שר העבודה והרווחה רענן כהן:	חקלאות – היינו  בישוב  קדימה.
נחום לנגנטל:
אחר כך היינו
נחום לנגנטל:
בערב הלכנו לדרום תל-אביב, ישבנו עם מפקדי המשטרה, עם השב"כ ועם המודיעין, והלכנו לסייר בדרום תל-אביב.
נחום לנגנטל:
רבותיי, העין כואבת, והנשמה דואבת.
נחום לנגנטל:
יום שישי-שבת בשעה 10 בלילה, תראו שם 150,000 עובדים זרים.
נחום לנגנטל:
יורדים?
נחום לנגנטל:
שר העבודה והרווחה רענן כהן:	הבעיה  היא  שקשה  לכם  לשמוע  את  האמת.
נחום לנגנטל:
אני באתי לכאן, ומר משה אביסרור צודק, כדי להקים מדינה ולהיות בה ולשמור על הערך היהודי שלה, על הערך הישראלי שלה, ולעמוד מול המציאות הזאת.
נחום לנגנטל:
זה איננו דבר פשוט.
נחום לנגנטל:
אם נבוא לכאן להסביר את הערך הישראלי, את החשיבות - אני נגד חקלאות?
נחום לנגנטל:
כל מי שבא מהחקלאות, אני נותן לו את נשמתי.
נחום לנגנטל:
אני מכיר בערך הזה.
נחום לנגנטל:
היו"ר יורי שטרן:	כבוד השר,  מה  מפריע  למשרד  העבודה  לתת
נחום לנגנטל:
הפערים האלה?
נחום לנגנטל:
אני מציג את העובדות האלה.
נחום לנגנטל:
כאן יש טובי הארץ, בוני הארץ - אני מסכים איתך בכל מילה.
נחום לנגנטל:
ביחד אנחנו חייבים  לבוא ולשפר את דמותה של החברה הזאת.
נחום לנגנטל:
יושבים איתי הרבה אנשים מהחקלאות.
נחום לנגנטל:
אני מנסה לפתור להם בעיות.
נחום לנגנטל:
אני מנסה להתמודד איתן.
נחום לנגנטל:
שר העבודה והרווחה רענן כהן:	נכון  שיש  טענה  צודקת  כאן,  צודקת   מאוד,
נחום לנגנטל:
קריאה:	בתנאי שלא יהיו בחירות מוקדמות.
נחום לנגנטל:
צודקת, היא אמיתית.
נחום לנגנטל:
זאת איננה סיסמה.
נחום לנגנטל:
ואם אנחנו נלך להעביר את הצעת החוק הזאת ולחייב את הממשלה, כי הם אינם יכולים גם להגיד לא, ומן הצד האחר גם להגיד לא לעובדים זרים - אין בזה הגיון.
נחום לנגנטל:
אני אתן את כל הגיבוי להצעה הזאת.
נחום לנגנטל:
אמרתי לכם את זה גם בישיבה.
נחום לנגנטל:
הייתה צריכה להיות לי פגישה עם ראש הממשלה, שאני מבקש דיון על המצוקות האלה.
נחום לנגנטל:
היא הייתה אמורה להיות שלשום בשעות הבוקר, אבל קרה מה שקרה בכפר דרום, והישיבה הזאת בוטלה; ואנחנו נקיים אותה בהקדם האפשרי, כדי להתמודד בשאלה הזאת ולראות איך אנחנו  פותרים חלק מהדברים.
נחום לנגנטל:
אני, שר העבודה והרווחה, אינני מתכוון, אינני מסוגל ואינני רוצה, עד כמה שאני יכול, לאשר שום עובד זר מעבר למספר שיש לנו.
נחום לנגנטל:
אני אומר את זה בבהירות.
נחום לנגנטל:
אני יודע שזה איננו מקובל, אני יודע שאני אומר דברים כדי שהבהירות שלי תהייה מוחלטת, כדי שאני אומר את מה שאני אומר.
נחום לנגנטל:
בחודש האחרון  הבאנו למעלה מ- 4,000 עובדים זרים.
נחום לנגנטל:
קריאה:	על  מה  תדבר  עם  ראש  הממשלה   כשתהייה
נחום לנגנטל:
שר העבודה והרווחה רענן כהן:	בחודש  האחרון  הבאנו  ששת  אלפים  עובדים
נחום לנגנטל:
אבשלום וילן:	כבוד   השר,   אתה   עומד    להיפגש   עם   שר
נחום לנגנטל:
שר העבודה והרווחה רענן כהן:	אני  קודם  כל  מציע  לחקלאים:  פנו  לשירות
נחום לנגנטל:
קריאה:	לאף אחד אין תקוות בעניין הזה.
נחום לנגנטל:
"בגדול".
נחום לנגנטל:
קריאה:	באחת   הישיבות   של   הוועדה,   חבר  הכנסת
נחום לנגנטל:
שר העבודה והרווחה רענן כהן:	אנחנו  נביא  גם  יהודים   שנמצאים  באירופה
נחום לנגנטל:
היו"ר יורי שטרן:	כבוד  השר,  הקו  שאתה  הבעת  פה   הוא   קו
נחום לנגנטל:
אבשלום וילן:	אני  מבקש  למען  כבודה  של  הכנסת.
נחום לנגנטל:
נהרגים
נחום לנגנטל:
נשתמש במונחים כאלה.
נחום לנגנטל:
הכנסת תהייה דעה אחרת, היא תיכתב בפרוטוקול.
נחום לנגנטל:
דעתי - וזאת הייתה הדעה של רוב חברי הוועדה בישיבות הקודמות - שהמצב הוא מצב חירום; הפתרונות שאתם מציעים אינם נכונים, לא בהיקפים ולא בקצב.
נחום לנגנטל:
עם אותם 20,000 עובדים שמתגנבים היום, אתה לא תוסיף תעסוקה, וזה במקום 120,000 עובדים שהיו פה.
נחום לנגנטל:
המצוקה היא גדולה.
נחום לנגנטל:
שר העבודה והרווחה רענן כהן:	ההנחיות  שלי -  הכל  שקוף.
נחום לנגנטל:
חשוב
נחום לנגנטל:
היו"ר יורי שטרן:	לדעתי עשיתם נכון, אבל זה איננו  פותר  את
נחום לנגנטל:
אנחנו פה כעת על סף קריסה של תעסוקת ישראלים.
נחום לנגנטל:
את הפתרונות האחרים צריכים להשאיר לתכנונים לטווח יותר ארוך, וזה שאין די שיתוף פעולה בין שירות התעסוקה לבין הגורמים במשק זה גרוע, וכל הארגונים צריכים להתעשת ולעשות יותר.
נחום לנגנטל:
אבל גם אם יעשו, אזיי יגדילו בעוד 10 אחוזים, בעוד 20 אחוז...
נחום לנגנטל:
היו"ר יורי שטרן:	אבל  לא.
נחום לנגנטל:
אתה   צריך   היום  לענות  לדברים
נחום לנגנטל:
אני רוצה בשם הוועדה להגיד שאנחנו רואים את ממשלת ישראל כאחראית על פרנסתם של אנשים בחקלאות ובבנייה.
נחום לנגנטל:
היא תישא באחריות כבדה מאוד אם לא תמצא פתרון תוך ימים ספורים.
נחום לנגנטל:
דעת חברי הוועדה שעם כל הפתרונות האחרים, אין מנוס מלהביא עובדים זרים נוספים לתקופה מוגבלת.
נחום לנגנטל:
חובה על ממשלת ישראל לעשות את זה לטובתם של הפועלים והציבורים הישראליים.
נחום לנגנטל:
אם אתה נפגש, ואנחנו מקווים שהמפגש הזה אכן יתקיים בקרוב עם ראש הממשלה, הקריאה שלנו אליך שתדון גם באישור זמני לעוד בין 10,000 עובדים זרים ל- 20,000 עובדים זרים.
נחום לנגנטל:
הם לא ישנו באופן מהותי את התמונה המעוותת ואת האיוולת שנוצרו פה, אבל הם יאפשרו למשקים איזה שהוא אורך נשימה ותעסוקה לישראלים.
יורי שטרן:
אני פותח את ישיבת הוועדה.
יורי שטרן:
אני מודה לשר האוצר שבימים לא פשוטים אלה, לקראת סוף השנה ותחילת שנת 2001, עם כל מה שקורה בפוליטיקה, נענינו די מהר לבקשה שלנו לקיים דיון בהשתתפותו, ואנחנו מתכנסים פה בפעם רביעית או חמישית כבר מאז הפגרה, על מנת לנסות למצוא ולקדם את הפתרונות למחסור בכח אדם שנוצר במשק.
יורי שטרן:
המבוא שלי יהיה קצר, כי הכי חשוב באמת זה לשמוע את נציגי הענפים ואת המוסדות, ואת חברי הכנסת כמובן, אבל בהקדמה הזאת אני בכל זאת אציין כמה דברים.
יורי שטרן:
לפי ההערכות הרשמיות עבדו במשק הישראלי, ובמיוחד בבניין ובחקלאות, יותר מ-120 אלף פלשתינאים, כשרק שליש מתוכם עבדו לפי הרשיון, אבל זאת היתה מדיניות הממשלה בעצם,  לא כל כך להקפיד על ההעסקה החוקית בקטע הפלשתינאי, שכביכול זה היה אמור ליצור מערכת יחסים כלכליים שהיו אמורים להבטיח שלום.
יורי שטרן:
הדבר הזה קרס.
יורי שטרן:
איך שלא נשחק עם זה, 120 אלף ידיים עובדות חסרות למשק.
יורי שטרן:
מה שלא נגיד, חוקי או לא חוקי, הם עבדו, הם מילאו מקומות עבודה, הם עשו משהו, הם חסרים היום.
יורי שטרן:
את המחסור הזה, בעלי העסקים מבקשים איכשהו למלא.
יורי שטרן:
היו כל מיני פתרונות יצירתיים מבחינת כח העבודה הישראלי - וכולנו אינטרסנטים - בראש ובראשונה שיעבדו הישראלים, שיהיו פחות מובטלים ויותר עובדים.
יורי שטרן:
גם הפתרונות בקטע הזה מבחינת התמריצים, לא רק שאיחרו לבוא, אלא הם עדיין חלקיים בלבד, הם נוגעים רק לחקלאות למשל, אינם מכסים את ענף הבניין שגם הוא נפגע קשות.
יורי שטרן:
בינתיים, עם כל מה שקורה במשרדי הממשלה - עם כל ההבטחות, עם כל הרעיונות, עם כל החיפושים, אנחנו יודעים שאתרי בניה עומדים בהקפאה; בענפים הסמוכים לבניין, כמו חומרי בניין - בטון ומלט וחומרי בניין אחרים - נפלטים עובדים ישראליים החוצה; המשקים לא מסוגלים בחקלאות לקצור קציר ולהביא לתוצאה אחרי השקעה של שנה שלמה, ובעצם של שנים שלמות.
יורי שטרן:
היינו בבית האריזה שזה בית אריזה לדוגמא של פישמן, פריאור.
יורי שטרן:
זה באמת מפעל יפה, מתקדם מאוד, עובד היום במשמרת אחת, למרות שזה שיא העונה, כי לא אוספים את הפרי, אז יש פחות עבודה גם לעובדי בית האריזה, שהם כולם עובדים ישראליים.
יורי שטרן:
לממשלה, להערכתי, לפחות ממה שראינו בחודש וחצי האלה, אין יכולת לספק כח עבודה מקומי, היא גם לא מזדרזת לעשות את זה מבחינת התמריצים וכו', צורות יותר גמישות של תמרוץ.
יורי שטרן:
היא גם לא מאפשרת להביא עובדים זרים, משחקת עם כך שיתנו אישורים נוספים לפלשתינאים, ואנחנו בעד זה, אבל כולנו יודעים כמה שהעסק הזה הוא שביר, וכמה שהמספרים הם קטנים, וכמה שהסיכון הבטחוני הוא אמיתי.
יורי שטרן:
בייגה, אני פונה אלייך --
האוצר אברהם  שוחט:
כן, כן, אני שומע.
יורי שטרן:
הויכוח פה הוא לא ויכוח פוליטי.
יורי שטרן:
אנחנו דנו בפורומים שונים בוועדה והיו נציגים של 6-7 מפלגות – ממר"צ ועד אליי, ולא היו חילוקי דעות על כך שחייבים לפתור את הפלונטר הזה, ואני אומר: יש פה אחד מהשניים, או שאתם נותנים הערכה אופטימית מדי ליכולת של המשק הישראלי לספק עובדים לאותם הענפים - והזמן פה פועל לרעתנו, הוא בסה"כ פועל לרעת התעסוקה הישראלית, לרעת המשק הישראלי, הוא מקטין את הכנסות המדינה, בין היתר - או שקיבלתם בצורה סמויה החלטה פוליטית לגמרי, לשמור על המקומות האלה לפלשתינאים או לפחות לא למסור מסר לפלשתינאים שאנחנו חוסמים את הדרך לתעסוקתם בעתיד, ואז מה שאתם עושים זה שקיבלתם החלטה פוליטית מבלי להזהיר על כך, מבלי לתת תמונה ברורה למשק, ומי שמשלם על זה הם החקלאים, הבנאים, אנשי עסקים פרטיים שהשקיעו ממיטב כספיהם, העסיקו עובדים ישראליים בראש ובראשונה.
יורי שטרן:
היום צריכים לפטר אותם.
יורי שטרן:
זאת אומרת, שעל הפוליטיקה הזאת משלמים סקטורים מסויימים ואנשים פרטיים מסויימים, ואני שואל: האם למדינת ישראל יש זכות לעשות כך?
יורי שטרן:
אז אלה השאלות, ושוב אני אומר שזה בכלל לא שייך לפוליטיקה.
יורי שטרן:
אם הייתי חבר קואליציה, הייתי אומר לך את אותן המילים.
יורי שטרן:
כי אני וחבריי בוועדה - שכל אחד בא מרקע אחר - אנחנו מסתכלים על זה קודם כל מהשטח, מהדאגה האמיתית לאנשים ספציפיים - פלוני ומשה ופיני, שהשקיעו ועבדו ועמלו, והיום הם פשוט על סף שבירה, וחלק כבר עבר את הסף הזה.
יורי שטרן:
אנחנו רואים את הסימנים המדאיגים ביותר של המיתון החדש, לפחות של האטה בצמיחה, שזאת תוצאה כמעט אוטומטית של המצב הבטחוני.
יורי שטרן:
זה לא שהממשלה גרמה לכך, או התפתחויות אחרות מתוך מדיניות ממשלתית, אלא זו הסביבה הפוליטית המדינית של המשק, ואין הרבה כלים ממשלתיים במשק המערבי שאפשר להפעיל אותם, ואנחנו יודעים היום כמה חשוב כל צעד שבכל זאת קצת מגביר את הצמיחה, קצת מעודד פעילות עסקית, ופה אנחנו עומדים בקטע שהפעילות העסקית מצטמצמת והממשלה מחזיקה את המפתחות לזה ולא מפעילה אותם.
יורי שטרן:
זה המבוא, ואת זה אני אומר על סמך דיונים רבים שקיימנו.
יורי שטרן:
היו חילוקי דעות בקטעים שונים, גם בקטע של העסקת הפלשתינאים.
יורי שטרן:
נגיד שחה"כ גדעון עזרא הוא מאוד בעד קידום כל פתרון של תעסוקה פלשתינאית והכל, אבל העובדה שחסרים 120 אלף  איש, וגם אם יתנו ל-15 אלף ו-20 אלף פלשתינאים לחזור לפעילות במשק שלנו, ומתגנבים עוד 10-20 אלף איש, עדיין המחסור נשאר במימדים גדולים מאוד, והוא ממוקד בענפים מאד ספציפיים, ושם הוא מגיע לאחוזים מאד גבוהים מהמצבת הדרושה של כח אדם.
יורי שטרן:
זאת אומרת, אם זה היה פרוס על כל המשק, אז היינו אולי במצב הרבה יותר קל, אבל הריכוזים הסובלים הם סובלים במימדים מאד גדולים והם יוצרים כבר שרשרת של אי ביצוע עבודות, אי תשלום, פיטורי עובדים - במשק כולו.
יורי שטרן:
והרי ענף הבניין במיוחד, בארץ הוא ענף או שמוליד צמיחה או מוליד מיתון, כי הוא הענף במשק הישראלי שמשפיע על התעסוקה ועל אחוזי הצמיחה, לפחות כך אומרים הנתונים שאני מכיר.
יורי שטרן:
אני כבר לא מדבר על ההשלכות החברתיות של האטה בענף הבניה ויוקר הבניה.
יורי שטרן:
לגבי ענף החקלאות שאנחנו כולנו, לדעתי, גאים בו, בחקלאות העברית ובחקלאות היהודית, לשם העבודה העברית אנחנו היום הורסים אותה.
יורי שטרן:
לכן, אני מבקש באמת אם אפשר שאנשים ישמיעו כמה קולות מהשטח, שאתה בטח גם שמעת לא מעט בשבועות האלה, אבל בכל זאת אני רוצה שזה יעלה שוב, והתקווה היא שנגיע פה לפתרון שהוא לא יהיה פתרון אידיאולוגי ולא יהיה פתרון פוליטי, הוא יהיה פתרון משקי, הוא יהיה פתרון שפשוט יחסוך אובדן הכנסה, יחסוך אבטלה מיותרת וסבל של אנשים שבסך הכל, בייגה, היום, במיוחד ליזמים בענף הבניה, יש להם ברירה, הם לא חייבים להשקיע במשק הישראלי.
יורי שטרן:
הם עושים יופי של עסקים בלונדון או במקומות אחרים בעולם, או במזרח אירופה, בפראג, בוורשה.
יורי שטרן:
אז אנחנו מעודדים אותם עוד לצאת החוצה?
יורי שטרן:
עוד להוציא את הכסף מפה?
יורי שטרן:
זאת התוצאה.
יורי שטרן:
אז בבקשה, חברי הכנסת, בואו ניתן קודם אולי לכמה מגורמי המשק: מטעם הקבלנים שמוליק ארד, החקלאים - פסח גרופר, התעשיות, חומרי בניין, זה יהיה הסיבוב הראשון.
יורי שטרן:
אחר כך יש ניואנסים בענפים -  יש פרחים, יש פרדסים, אבל קודם כל התמונה בגדול.
שמוליק ארד:
אנחנו במצוקה קשה מאוד.
שמוליק ארד:
בעצם הענף משותק במשהו כמו 40%, עם אובדן תפוקות של למעלה ממיליארד שקל לחודש.
שמוליק ארד:
אנחנו ממש תמהים.
שמוליק ארד:
עושה רושם שכאילו ממשלת ישראל פשוט התנתקה מהמציאות הקשה שיש היום במשק, ובעיקר בענף שלנו - כמובן גם בחקלאות - על חשבון איזושהי אידיאה שנראית מאד מפוקפקת לאור הימים האחרונים, ובמשך חודשיים מונעים מאיתנו עובדים.
שמוליק ארד:
העובדים הישראליים, לצערי, למקצועות הקשים והמפרכים לא נכנסים.
שמוליק ארד:
קיימנו אתמול יריד תעסוקה גדול, בנצרת, מרכז אבטלה מסומן, לעובדים ערביים.
שמוליק ארד:
יו"ר הארגון שבנצרת, אברהים ג'ברין, הוא ערבי ישראלי, בעל חברה גדולה מאד.
שמוליק ארד:
הופיעו שם אתמול עשרה קבלנים: שמונה ערבים, שניים יהודים, חיכו כל היום לטובת מסע פרסום שמתקיים כבר שבוע ימים, בעיתונות בערבית, בעברית, ברדיו המקומי - הגיעו אתמול לאורך היום שמונה עובדים.
שמוליק ארד:
חילקתי לכם דף, אנחנו מקיימים היום יריד תעסוקה לעובדים ישראליים, הוצאנו על זה קרוב לחצי מליון שקל במודעות רדיו ועיתונים.
שמוליק ארד:
אני מופיע ברדיו בגלי צה"ל כבר שבוע, וקורא לעובדים להגיע היום לרמת-גן ולהתייצב ליריד שיהיו בו סדר גודל של תשעים חברות ישראליות, נחכה ונראה מה יהיו התוצאות וכמה יגיעו.
איוב קרא:
מה ההערכה שלך, מה הסיבה?
שמוליק ארד:
הסיבה היא שאת עבודות היסוד הקשות של הבניין: טייחות, רצפות, ברזלנות, טפסנות - אלה העבודות ביצעו העובדים הזרים והפלשתינאים - ואליהן בשרשרת הייצור והבנייה נכנסים עובדים ישראלים - לעבודות קצת יותר מתוחכמות, לעבודות הגמר.
שמוליק ארד:
לעבודות הקשות האלה, הישראלים - ערבים ישראלים, יהודים ישראלים - לא מוכנים להגיע.
שמוליק ארד:
והם לא מגיעים.
שמוליק ארד:
ומאחר שזה משתק את הענף, כי פרוייקט שצריך להגיע לעבודות השלד ומחכים לו עשרות עובדים ישראלים לעבודות הגמר, נעצר ומשותק, הם פשוט לא מגיעים.
שמוליק ארד:
יום יום, ופה הממשלה כנראה עיניה עצומות, מפוטרים אלפי ישראלים ממעגלי הבניה האטומים, מתעשיות הבניה, תשמעו תכף את התאחדות התעשיינים.
שמוליק ארד:
הגיעו הנה שלושה אנשים שהם לא קבלנים - מנכ"ל רדימיקס שמייצג 300 חברות תעשייה ובנייה, שהוא גם נשיא החטיבה, הוא יו"ר חטיבת הבניה בהתאחדות התעשיינים, ותשמעו ממנו מה קורה ב-300 המפעלים שהוא מייצג.
שמוליק ארד:
נמצא פה מנכ"ל נשר - המנכ"ל הארצי, וישנה מנכ"לית אשקלית - הם אנשי תעשיה.
שמוליק ארד:
תשמעו מהם מה קורה בתעשיות שלנו, ועל ההתעקשות שבעצם סותמת לנו את מקור היכולת לצמיחה ולפיתוח של המשק הזה, אנחנו הולכים ונסגרים, הולכים ומשותקים, בתהליך דומינו עמוק מאוד, שהתחיל בתעשיות ועובר לאתרי הבניה, ולהערכתנו בסדר גודל של חודש מתחילת האינתיפאדה הזאת, כ-20 אלף עובדים ישראלים יפוטרו, עם הפסדי תפוקה אדירים, והתהליך הזה ילך ויחמיר לפשיטות רגל, והוא יגיע עד הבנקים בתהליך יחסית מהיר מאד.
שמוליק ארד:
ופה עיני הממשלה עצומות והמבט לשמיים, ועוד שבוע עובר ואומרים לנו 'פלשתינאים' ואומרים לנו 'ישראלים' ושירות התעסוקה לא מסוגל לספק את הישראלים האלה, והוא יודע את זה.
שמוליק ארד:
הוא מדבר על רשימה של 3,500 עובדים ישראלים פנויים.
שמוליק ארד:
כבר חודשיים, כולל מכתבים רשמיים לשר האוצר ולכל השרים, אנחנו מתחייבים להעסיק את כולם.
שמוליק ארד:
תנו לנו את הרשימה, אנחנו כהתאחדות נעסיק את כולם.
שמוליק ארד:
גם יו"ר הועדה הזאת קרא את זה כבר כמה פעמים.
שמוליק ארד:
עד היום, אחרי חודשיים, לא קיבלנו את הרשימה אפילו, כי כנראה היא לא קיימת והיא לא רצינית.
שמוליק ארד:
ממשיכים להוליך שולל שני ענפים מרכזיים, גם החקלאות וגם שלנו, והמעסיקים הולכים ומשתתקים, הולכים ופושטים את הרגל, ומפטרים עובדים ישראלים מחוסר ברירה.
שמוליק ארד:
בזה אני סיימתי, אני מבקש מילה אחת של הקבלנים - פרץ, ואחרי זה 3-2 דקות לתעשייה.
יורי שטרן:
אח"כ נחזור ונרחיב את זה, פשוט אני רוצה קודם סקירות כאלה.
יורי שטרן:
אני רוצה קודם כל לשמוע את הענפים.
יורי שטרן:
מר פסח גרופר, בבקשה.
פסח גרופר:
אדוני השר, אנחנו החקלאים נפגשנו איתך, נדמה לי, ארבע פעמים.
פסח גרופר:
מאז ועד היום מה קרה?
פסח גרופר:
מה קרה?
פסח גרופר:
נהייה פי אלף יותר גרוע.
פסח גרופר:
היינו במשרד העבודה, נפגשנו עם שר העבודה, לא קיבלנו פועל אחד.
פסח גרופר:
ילדים, דברים יפים, אומנים, ינגנו שם בפרדס וחלק יעבוד, יופי.
פסח גרופר:
משרד העבודה ושירות התעסוקה לגבי עובדים אין להם כלום, פשטו את הרגל.
פסח גרופר:
הם לא מסוגלים לתת פועל אחד.
פסח גרופר:
לא שניים, אחד.
פסח גרופר:
אוטובוסים יוצאים מאזורי פיתוח יום אחד, למחרת אין אף אחד.
פסח גרופר:
הם לא   מסוגלים.
פסח גרופר:
עכשיו, מה קרה אצלנו?
פסח גרופר:
אסון.
פסח גרופר:
אתה יודע כמה פירות, כמה פרחים, הפרדסים עומדים, וזה מתחיל לנשור כבר.
פסח גרופר:
זה לא יעזור.
פסח גרופר:
אז נשב היום עוד פעם, עוד מעט נשמע אותך.
פסח גרופר:
תבין דבר אחד: שמה שאני אומר לך אני יכול להוכיח: הם לא מסוגלים!
פסח גרופר:
לגבי פלשתינאים - אתה יודע מה שהולך בארץ?
פסח גרופר:
אולי אתה יודע, אולי לא.
פסח גרופר:
אתה יודע שיש 20 אלף פועלים פלשתינאים שעוברים בלי הצבא, בלי המשטרה, בלי הממשלה, בלי שירות תעסוקה?
יורי שטרן:
ויש גם מעסיקים שנשפטו על כך שהעסיקו אותם.
פסח גרופר:
רגע אחד, תן לי להגיע לזה.
פסח גרופר:
עכשיו אני שואל אותך, איזה צדק יש לשירות תעסוקה, איזו חוצפה, לבוא אל אנשים שרוצים להציל את החיים הכלכליים שלהם, אנשים שרוצים להציל.
פסח גרופר:
עוד אוסרים אותם?
פסח גרופר:
עוד קונסים אותם?
פסח גרופר:
ומצד שני, הדלתות סגורות.
פסח גרופר:
ריבון כל העולמים.
פסח גרופר:
איפה אנחנו גרים?
פסח גרופר:
בייגה, אני ראיתי אותך עשרים שנה בכנסת, ולא היו דברים כאלה, לא חשבנו על דברים כאלה, עשרים שנה שלי שהייתי כאן.
פסח גרופר:
מה קרה לנו?
פסח גרופר:
אז דע לך דבר אחד.
פסח גרופר:
לא יתנו לנו פועלים - יתחיל הבלגאן.
פסח גרופר:
יתחיל הבלגאן.
פסח גרופר:
עכשיו אני שומע - ואני חושב שזה נכון - שאתם החלטתם בממשלה, ב-2001  להוריד אותנו מ-18 אלף תאילנדים ל-14 אלף.
שמוליק ארד:
גם אצלנו יש הורדה של איזה 30%-40%.
פסח גרופר:
וגם אצלכם, רגע- - -
יורי שטרן:
יוצאים מתוך הנחה שכמה משקים כבר לא החזיקו מעמד.
פסח גרופר:
רגע אחד.
שמוליק ארד:
זה ל-2001.
שמוליק ארד:
זה שיתוק מוחלט במשק.
פסח גרופר:
רגע אחד, תן לי.
פסח גרופר:
אדוני - - -
יוסף בלייר:
תן, תן לו להכחיש את זה.
יוסף בלייר:
אולי זה לא נכון.
פסח גרופר:
חכה, בדבריו הוא יגיד.
פסח גרופר:
המידע שהגיע אליי, הגיע ממשרדי ממשלה, החלטת ממשלה.
פסח גרופר:
ברור שאני מבקש ממך בכל לשון של בקשה - הרי לתת לנו להביא פועלים אני בטוח שלא נקבל היום - אבל תגיד לנו היום על השולחן פה, האם הולכים לקצץ אותנו או לא לקצץ?
פסח גרופר:
אדם שהולך עם פסק דין מוות נותנים לו לדבר, להגיד, להתפלל.
יאיר פרץ:
פסי, פסי – החלטת הממשלה היתה לפני - - -
פסח גרופר:
לא יודע.
שמוליק ארד:
אבל זאת ההחלטה.
פסח גרופר:
מותר להסביר לך משהו?
שמוליק ארד:
והפקידות אומרת שזאת ההחלטה, לפי זה הם הולכים לפתוח את 2001.
פסח גרופר:
תראה, אני לא רוצה להכנס לפוליטיקה, אנחנו לא באנו לפה לנושאים פוליטיים.
פסח גרופר:
יש פקידות בכירה במדינת ישראל, יש אנשים שעובדים מולנו, והם אומרים לנו את זה, ובצדק הם אומרים.
פסח גרופר:
הם אומרים: 'אתם מבקשים עובדים נוספים, תלכו לממשלה, אבל דעו לכם שב-2001 מורידים לכם ארבעת-אלפים.
פסח גרופר:
אז את הדברים האלה אני מצפה שהשר שלנו ושלי יגיד לנו היום.
פסח גרופר:
אני לא אומר כלום.
פסח גרופר:
זו החלטת ממשלה, היא יכולה להחליט - - -
האוצר אברהם  שוחט:
אני לא שר העבודה ולא שר החקלאות בינתיים.
פסח גרופר:
אתה שר-על.
פסח גרופר:
והשר-על יכול להשפיע יותר.
פסח גרופר:
תראה, ללכת לשר העבודה - - -
שמוליק ארד:
זה מהלך שהאוצר הוביל, אבל זה לא מהלך שמישהו אחר הוביל.
פסח גרופר:
אני לא יודע, נשמע מהשר היום, אני לא יודע.
פסח גרופר:
אני אומר לך, בייגה, בידידות, ללכת למשרד העבודה היום- - -
האוצר אברהם  שוחט:
לא, לא, עזוב.
האוצר אברהם  שוחט:
כל השרים הם טובים--
פסח גרופר:
אני כבר אגמור את דבריי ואומר לך עוד כמה משפטים.
פסח גרופר:
אני רוצה להגיד לך שכמו שקורה היום, בייגה - קח את בקעת הירדן, אלה לא סודות, קח את כל אזורי הגבול - שמים פס.
פסח גרופר:
לא בצדק.
פסח גרופר:
אבל בחוסר ברירה, שמים פס על החוק ועל השלטון ועל כולם.
פסח גרופר:
אדם שלוחצים אותו לקיר, בייגה, הוא נלחם.
פסח גרופר:
יושבים פה הרבה אנשי צבא לשעבר.
פסח גרופר:
לי היתה הזכות להיות במלחמת השחרור.
פסח גרופר:
כשלחצו אותנו לקיר, אז אנחנו - או אנחנו או הם - נלחמנו.
פסח גרופר:
לא נתנו להם.
פסח גרופר:
אני לא יודע היום מה המצב.
אמנון דותן:
אני מייצג את התעשיינים, אני מייצג את תעשיית חומרי הגלם בענף הבנייה בארץ.
אמנון דותן:
אני מייצג 300 מפעלי תעשיה שמייצרים צמנט ובטון ואספלט וסיד ובלוקים וחמרי מחצבה, זו תעשיה פרטית, גדולה מאד, מפוארת, שלא נזקקה אף פעם לסיוע ממשלתי, תעשיה שמגלגלת שבעה מיליארד שקל בשנה ומעסיקה עשרת אלפים עובדים.
אמנון דותן:
מאז פרוץ המהומות פוטרו אלף עובדים, ואלף עובדים נמצאים בחופשה.
אמנון דותן:
אנחנו מעסיקים עובדים ישראלים, לנו אין בעיה עם חוסר בעובדים זרים, אבל אצלנו יש תלות מוחלטת בקבלנים.
אמנון דותן:
תלות מוחלטת.
אמנון דותן:
התפוקות שלנו ירדו מאז תחילת המהומות ב-40%, נסגרו מפעלים.
אמנון דותן:
בנוסף לכך שפוטרו עובדים, יש 40% ירידה בתפוקות, ומי שמכיר אותי פה יודע שאני לא נסחף להגזמות - זה ענף שנמצא על סף קריסה.
אמנון דותן:
למה אני מתכוון במושג קריסה?
אמנון דותן:
אם חברת "נשר" תאלץ להשבית את תנורי יצור הקלינקר - - -
שמוליק ארד:
תשאיר את זה לוקסי אולי - - -
אמנון דותן:
אם היא תאלץ להשבית מספר תנורי קלינקר בחיפה או בבית שמש, אני בטוח שהיא תשקול היטב היטב האם להפעיל אותם מחדש.
אמנון דותן:
הפעלה מחדש כרוכה בהשקעות נוספות.
אמנון דותן:
אם חברת אשקלית, שבראשה עומדת הגב' ורה קורן, תאלץ להשבית קווי יצור - - -
האוצר אברהם  שוחט:
מה עושה החברה הזאת?
אמנון דותן:
היא מייצרת מוצרי איטונג.
אמנון דותן:
איטונג הם המתחרים שלהם, אבל שם המותג זה איטונג.
אמנון דותן:
אם חברת "אבן וסיד" תאלץ להשבית את אחד מתנורי הסיד במפעל בשפיה, המשרד לאיכות הסביבה יברך על כך, אבל היא תשקול היטב מחדש האם להשקיע כסף בהפעלתו המחודשת של אותו תנור.
אמנון דותן:
זה לא פשוט, זה לא דבר שלוחצים על הכפתור ומפעילים מחדש לאחר שמשביתים.
אמנון דותן:
אני בפירוש - יחד עם שני חבריי פה, מקסי בן-נר וורה קורן- אני נעניתי להזמנה של שמוליק ובאתי להשמיע את קולנו.
האוצר אברהם  שוחט:
כמה מהשיווק שלך, שלכם, הלך לשטחים?
אמנון דותן:
כמויות שוליות לחלוטין.
אמנון דותן:
פרט לנשר.
האוצר אברהם  שוחט:
נשר אני יודע, נשר זה מליון טון, זו לא כמות שולית.
אמנון דותן:
תעשיית הבטון המוכן בארץ לא משווקת לשטחים.
אמנון דותן:
היא לא יכולה להתחרות.
האוצר אברהם  שוחט:
והסיד, אגרגטים - - -
אמנון דותן:
הסיד משווקים 20% מהתפוקה שלהם לשטחים.
אמנון דותן:
אגרגטים - כמויות שוליות בדרום.
אמנון דותן:
היות שבעזה אין מחצבים, אין אבן, אז המחצבות הדרומיות רביבים וצאלים משווקות חומר לעזה.
אמנון דותן:
אלה כמויות שוליות.
האוצר אברהם  שוחט:
איזה סוג אנשים פיטרתם?
אמנון דותן:
פיטרנו עובדים ישראלים, מכל הסוגים, ישראלים יהודים, ואלף עובדים בחופשה.
אמנון דותן:
הם יודעים, אבל אני חושב שזה לא הזמן לחנך את הישראלים לעבוד בעבודת כפיים.
אמנון דותן:
קודם כל, אתה צודק, אתה צודק בהחלט, אבל השאלה אם זה הזמן לחנך את הישראלים לעבוד בעבודות כפיים.
אמנון דותן:
אותו פועל שעובד בייצור, שזאת גם עבודת כפיים, הוא רואה במעבר לבניין, לצערי, עבודה נחותה.
אמנון דותן:
השאלה היא אם זה הזמן לחנך אותם.
יורי שטרן:
לא. אם הפתרון הרצוי מבחינת הממשלה זה לפטר בענפים X ולהעביר לענפים Y, אז אני לא חושב שזה הקו- - -
פסח גרופר:
הם לא יעברו, יורי.
שמוליק ארד:
השאלה היא אבסורדית בכלל.
יורי שטרן:
אני רואה שמבחינת המודלים הכלכליים, אדם הוא אותו אדם.
יורי שטרן:
הוא יכול להיות היום אופה במאפיה, מחר הוא עובד בבניין, מחרתיים הוא יושב במשרדי ממשלה.
יורי שטרן:
זאת אומרת, החיים הם קצת שונים, אבל ככה זה.
שמוליק ארד:
שר האוצר, אמנון הוא גם נשיא לשכת המסחר ישראל-בריטניה כך שהוא באמת איש מאוזן ושפוי.
יורי שטרן:
הוא יודע, אנחנו מכירים היטב.
שמוליק ארד:
הייתי מבקש שוקסי יתן מילה אחת.
שמוליק ארד:
וקסי וורה.
יורי שטרן:
אתה יכול להוסיף, אבל באמת מילה אחת.
אמנון דותן:
אולי תציין את הכמויות.
יורי שטרן:
רק תפריד, אם אתה יכול, בין הפיטורין שהם נגזרת מהפסקת אספקות לתחומי הרשות, לבין אלה שנגרמו כתוצאה מצמצום בבניה הישראלית.
משה בן-נר:
אני רק אזכיר נשכחות.