GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב מרגי:
אני לא מזמין כלום.
יוסי יונה:
הנה, אז רק לגבי הנקודה הזאת, מסמך התובנות שיש פה איזושהי התייחסות, אחד, לסוגיה של מדגם רציני של שביעות רצון של ההורים מהשירות הניתן להם, ודבר נוסף לגבי האופן שבו המועסקים, המורים והמורות, כיצד הם חשים, האם הם מסופקים, האם תנאי השכר שלהם טובים?
יוסי יונה:
דברים מהסוג הזה.
יעקב מרגי:
אם העובד מרוצה, התפוקה עוד יותר טובה.
יוסי יונה:
בדיוק.
יעקב מרגי:
לא בהכרח זה הולך, אבל בדרך כלל זה ככה.
יוסי יונה:
אז השאלה אם אתם מתייחסים במסמך הזה גם להיבטים הללו?
יוסי יונה:
את בטח מכירה את הבעיה.
אושרה דנה:
כן, לגמרי.
אושרה דנה:
מכירה את הבעיה.
יעקב מרגי:
לשאלה של מיכל התייחסת?
אושרה דנה:
לגבי תנאי ההעסקה של המורים, מבחינתנו, ככל שאנחנו נוכל לשפר את תנאי ההעסקה של המורים - - -
מיכל בירן:
אבל האם הצבתם את זה כלפי המשרד?
אושרה דנה:
הצבנו, בוודאי.
אושרה דנה:
הם יודעים, הם נמצאים יחד איתנו בדיונים עם ועד המורים.
אושרה דנה:
הם מודעים היטב לכל הקשיים, לכל הבעיות.
יעקב מרגי:
אני יכול לומר, לא שאלתי את רשותם של קדימה מדע, הם ישמחו לשלם כל שכר בניכוי התקורה המותרת להם בחוק, ובלבד שהמדינה תשפה אותם על כך, נכון?
רחל אברמזון:
אני רוצה להתייחס ותיכף חיה תתייחס לעניין הנהלים.
רחל אברמזון:
אנחנו בינתיים מממשים את הזכות שניתנה למשרד לצאת למכרז, מכרז כדין, זכה בו - - -
יעקב מרגי:
זכיין.
יעקב מרגי:
את יכולה לומר זכיין, קדימה מדע.
רחל אברמזון:
זכיתם במכרז ולכן אתם זכיין, אבל אנחנו את הדיונים הפנימיים נמשיך לנהל.
רחל אברמזון:
אני כן רוצה להתייחס.
רחל אברמזון:
פניות – לא יהיה מענה לקבוצת הורים שאומרת, אני מטה המאבק.
יעקב מרגי:
אני אגיד לך מה אומרים על זה בניסוח משפטי - כל מה שתאמרי עלול להוות ראיה כנגדך.
רחל אברמזון:
חד משמעי, ואני מאוד שמה לב לאמירות שלי.
רחל אברמזון:
אגב, אני גם לוקחת אחריות.
רחל אברמזון:
עכשיו אני אגיד רגע על מטה המאבק וגם באמת יש לי הערכה גדולה לשרונה ולנלה.
רחל אברמזון:
אני נמצאת איתן בקשר, אני חושבת, גם בשעות הקטנות של הלילה והן יודעות את זה, ואני תמיד אומרת, הורה שפנה ומפנה פניה באמצעות שרונה, באמצעות נלה, יקבל את המענה באופן ישיר אליו, אל המייל הפרטי שלו.
רחל אברמזון:
אם ההורה בוחר אחר כך לשתף מישהו, מבקש בשמחה, זה עניינו הפרטי וזאת זכותו.
רחל אברמזון:
יחד עם זה אני רוצה רגע לומר על התקלה שהייתה.
רחל אברמזון:
יש היום פורטל הורים אישי, נכנסים לשם בהזדהות אישית למרחב הפרטי.
רחל אברמזון:
אם אני אימא שרוצה לקבל מענה על סוגיה או על שאלה שאני הפניתי או תלונה או משהו שאני מבקשת עליו מענה, אני צריכה להזדהות בקוד אישי.
רחל אברמזון:
זה לא כולל את הפניות הציבוריות, ולכן אני אמרתי לשרונה ובגלל הפניה שלה האישית אלי, שאמרה לי, רחלי, אבל גם למייל לא קיבל ההורה את התשובה, אנחנו נבדוק את זה.
רחל אברמזון:
הנחינו כבר שהפניות להורה שלא נכנס באמצעות הזיהוי האישי, יקבל את זה בפניה למייל.
רחל אברמזון:
אני הבטחתי שהנושא הזה יוסדר ויטופל.
מיכל בירן:
את מדברת על הטכניקה של המענה לפניות ואנחנו עסקנו בעיקר, העיקר בתקנות שלא מגיעות.
יעקב מרגי:
הם כבר ענו לתקנות.
רחל אברמזון:
אני דיברתי על כך שנלה הציגה את עניין הפניות.
רחל אברמזון:
רק לנקודה הזאת.
רחל אברמזון:
עכשיו לגבי נושא הנהלים והפרסומים, אז בבקשה, חיה הראל.
יעקב מרגי:
גברת חיה הראל, בבקשה.
חיה הראל:
ב-2008 משרד החינוך קיבל הנחיה להתחיל להפעיל החוק.
חיה הראל:
הוא נחקק ב-2001.
חיה הראל:
נאמר חד משמעית, אתם מתחילים לרוץ קדימה עד שיותקנו התקנות, אבל אתם צריכים להתחיל להפעיל את החוק, ולכן נעשו שני דברים: אחד, כתבנו נהלים והם מפורסמים.
חיה הראל:
הם שקופים לגמרי, הם נמצאים באתר של משרד החינוך, הם נמצאים באתר של האגף לחינוך מיוחד והם נמצאים בתוך בתי החולים בשתי שפות.
חיה הראל:
אתם בפעם הקודמת נתתם הנחיה שזה יהיה גם בערבית וזה נמצא גם בערבית.
חיה הראל:
כל הסעיפים, כל הנהלים נמצאים בכל בית חולים למקרה של ילד שהיה באשפוז ואחר כך יוצא לביתו, ובמקביל נכתב חוזר מנכ"ל.
חיה הראל:
ברוח אותם דברים נכתב גם המכרז שפורסם ב-2014 וקדימה מדע זכו בו להפעלה מה-1 בינואר.
חיה הראל:
אלה אבני הדרך שלצידם אנחנו צועדים ומפעילים את החוק, ואנחנו מפעילים אותו בכל הארץ לילדים החולים, בביתם ובמרכזים חינוכיים מצפת ועד באר שבע.
חיה הראל:
בכל מחלקה שיש בה ילדים חולים, יש גם שירות של מרכז חינוכי: מורים, מטפלים, סייעות, יועצות שנמצאות בקשר עם בית הספר בקהילה בכדי ליצור את הרצף החינוכי שבכדי שהילד לא ישכח ולא ישכחו שהוא כבר שמונה או עשרה חודשים בבית, ובכדי שהתוכנית תלווה אותו כדי שהוא יוכל לחזור אחר כך לבית הספר.
חיה הראל:
זאת השאיפה שלנו.
חיה הראל:
השאיפה שלנו היא לשמור את הילד במקום המתפקד והנורמטיבי והכי תקין שלו, זה המקום שהוא מתחבר לצד הבריא שלו.
חיה הראל:
גם בחזרה לתוך מערכת החינוך האגף לחינוך מיוחד הקציב מסה רצינית מאוד של שעות שניתנות לילדים מגני הילדים ועד גיל 21 לשעות פרטניות בתוך בית הספר כשהוא חוזר לקהילה כדי לאפשר לו לסגור פערים לימודיים.
יעקב מרגי:
ציין זאת שמואלי.
חיה הראל:
כן.
ליאור שמואלי:
אתם עושים עבודה נהדרת.
חיה הראל:
כשיש שיתוף פעולה וכולם אומרים, רוצה אני, ואין את המקום שבא ואומר, אני אחפש אותך בפינה, גם לנו יש חילוקי דעות.
חיה הראל:
הנה, אנחנו מתעכבים עכשיו על גן החלומות בבאר שבע ומחפשים את הדרך, מחפשים את היחד.
יעקב מרגי:
זה רעיון אדיר שצריך לשכפל אותו.
חיה הראל:
מחפשים אותה יחד, את הדרך, משום שהתפיסה של גן החלומות בכפר אז"ר היא אחת.
חיה הראל:
הם מובילים אותה, אבל היא אחת מבחינת הרשות, ובבאר שבע יש תפיסה אחרת, וזה בסדר.
חיה הראל:
הקונספט יהיה אותו קונספט, רק אנחנו בוחנים איך ליצור את הבסיס הראשוני, וכשזה בא בשותפות, זה רק יביא דברים טובים.
מירב ישראלי:
ואז זה מוסד חינוך נחשב.
חיה הראל:
מוסד חינוך.
חיה הראל:
סמל מוסד עם גננות וסייעות ומטפלות וכל מה שצריך, אבל הרבה מעל מה שנותנת העמותה לילדים האלה.
מירב ישראלי:
אבל זה לא דרך החוק הזה.
יעקב מרגי:
לא דרך החוק הזה, אבל זה חוסך כנראה - - -
חיה הראל:
מהחוק הזה אנחנו נותנים להם תוספות.
רחל אברמזון:
אבל הוא מאפשר בעצם את מה שקודם צוין, של הילד לא צריך להיות בבית.
רחל אברמזון:
הוא אמנם מוגן, אבל הוא מוגן במקום אחר והוא מקבל בעצם - - -
חיה הראל:
הוא גם לא יעבור ועדת השמה כי הוא ילד של החינוך הרגיל, אבל הוא יקבל את כל השירותים שמגיע לו מהחינוך המיוחד.
מירב ישראלי:
בעצם החוק הזה מתייחס גם לילדים מהחינוך הרגיל וגם לילדים מהחינוך המיוחד.
חיה הראל:
נכון מאוד.
חיה הראל:
92% זה ילדי חינוך רגיל.
מירב ישראלי:
אז אני משערת בתוכנית גם יש התייחסות לדבר הזה?
מיכל שאול:
כן, קיימת התייחסות לתלמידי חינוך מיוחד.
מיכל שאול:
השירות הזה מאז ומעולם הופעל על ידי גורם פרטי שהוא לא עמותה.
מיכל שאול:
צריך לקחת בחשבון שקיים קושי להעסיק מורים על ידי רשות מקומית או מדינה בפרויקט כזה בגלל המאפיינים שקשורים לניוד מקומות הפעלה, שעות מינימליות של פעילות, תלות בהיקף שעות של ילדים חולים וכו'.
מיכל שאול:
זה צריך לזכור.
מיכל שאול:
צריך לקחת את זה פשוט בחשבון גם בהתייחס למה שנאמר.
מיכל שאול:
לא הזכרתי בתחילת הדברים, אבל גם כן קיים קושי להתקין תוכנית חינוכית בתקנות.
מיכל שאול:
אנחנו מתמודדים עם הקושי הזה, ובסיכומו של דבר כרגע יש נוסח של תקנות, כמו שאמרתי, שצריכים לעבור תאום ואז אישור של המשרדים.
שרונה נמר:
מה היה לילדים שלנו?
יעקב מרגי:
שרונה, את מפריעה לי.
שרונה נמר:
אבל זה מרגיז אותי שהילד שלי לא מקבל קלינאי תקשורת, לא מקבל תרפיסטית, לא מקבל מורה.
שרונה נמר:
מה אתה רוצה שאני אעשה, שאני לא אגיד לה שאני כועסת?
יעקב מרגי:
אני אגיד לך מה אני רוצה שתעשי.
שרונה נמר:
אני כועסת.
יעקב מרגי:
תקשיבי, אגיד לך מה אני רוצה שתעשי.
יעקב מרגי:
ליבי יוצא לקשיים שלכם.
יעקב מרגי:
כשרוצים, משרד החינוך רצה, גם בחוק החינוך המיוחד הוא מה זה סללום עשה ואנחנו מוציאים משהו מתחת ידנו.
יעקב מרגי:
אני סובר שמה שהוא תקין וטוב, יש שחוששים.
יעקב מרגי:
יש כאלה שחושבים שבכלל הרחיקו לכת, גם כוונות זדוניות יש בחוק הזה.
יעקב מרגי:
משרד החינוך, אתם מחויבים בתקנות.
יעקב מרגי:
תעשו אותם.
יעקב מרגי:
הסיכום שלי הוא כזה: אני מבקש לקבל הודעה של משרד החינוך לוועדה שאכן עבודתכם בשבוע-שבועיים האלה הסתיימה והועברו התקנות למשרדי הממשלה הנוגעים בדבר ושכל שבוע עבודה יהיה פיקוח ובקרה היכן זה עומד.
יעקב מרגי:
להודיע לוועדה תוך שבועיים נוספים מיום הגשת התקנות על ידכם למשרדי הממשלה, אם משרדי הממשלה הגישו תגובה או לא.
יעקב מרגי:
זאת אומרת שאני תוך חודש מהיום צריך לדעת אם משרד הבריאות, משרד האוצר, כל מי שצריך להתייחס, אכן הגיש את התייחסותו לתקנות האלה.
מיכל שאול:
תוך ארבעה שבועות בעצם.
יעקב מרגי:
כן, שבועיים שלכם ושבועיים שלנו, ואני נוטה להאמין ששבוע עד שבועיים שלך זה יהיה שבוע בסוף.
מירב ישראלי:
אבל זה על שני סוגי התקנות?
יעקב מרגי:
על כל התקנות.
מיכל שאול:
אני התייחסתי רק לתקנות תוכנית חינוכית, רק ל-2א.
יעקב מרגי:
סליחה, אני עוד יותר מעודד, את יודעת למה?
יעקב מרגי:
כי התשובה הרשמית של משרד החינוך שקיבלתי בנושא התקנות שמדברים על בתי חולים, שזה נמצא במשרד הבריאות, שאתם סיימתם את העבודה בכלל, אלא אם כן מישהו הטעה אותי.
אילן שי:
אנחנו העברנו למשרד הבריאות מסמך תקציבי.
אילן שי:
בעקבות ישיבה שהייתה לנו איתם, העברנו מסמך תקציבי של עלויות בחלוקה בין המשרדים.
אילן שי:
משרד הבריאות ביקש מאיתנו מידע נוסף ביחס למסמך התקציבי הזה שאנחנו צריכים להעביר אליכם כדי שנוכל להמשיך את הדיון איתם, ואת זה עדיין לא העברנו.
יעקב מרגי:
אני רוצה לוחות זמנים גם לתקנות האלה, אילן.
אילן שי:
אני יכול להתחייב ללוחות זמנים ולהעביר את המידע הנוסף למשרד הבריאות.
יעקב מרגי:
על זה אני מדבר.
יעקב מרגי:
כאיש מספרים אתה רוצה שאני אגיד לך כמה זמן זה צריך לקחת?
אילן שי:
בחודש הקרוב.
יעקב מרגי:
סליחה, כאיש מספרים אני יכול להגיד לך, חודש, אתה יודע מה, הגזמת, אבל אני אתן לך חודש מהיום.
יעקב מרגי:
אני אומר לכם, גם בפגרה, תוך חודש יהיה דיון מעקב אצלי כאן בוועדה, והוועדה תזכיר לי על המעקב הזה בסוגיית תקנות של ילדים חולים.
עודד פורר:
בוקר טוב לכולם, אני שמח לפתוח את ועדת המשנה של ועדת החינוך, התרבות והספורט, ועדת משנה לספורט.
עודד פורר:
היום י"ח בתמוז תשע"ח.
עודד פורר:
הנושא של הדיון שלנו זה המשבר בכדורסל הישראלי, ובהקשר הזה גם את הפטור ממס על השחקנים הזרים.
עודד פורר:
כחלק מדיון המשך על הדיון הקודם שקיימנו בוועדה בנושא המשבר שהיה מול ארגון השחקנים ומעמד הכדורסלן הישראלי, בעקבות דיון מהיר של חבר הכנסת עיסאווי פריג', חלק מסיכומי ומסקנות הוועדה היו שאנחנו נקיים בנושא הזה ועדת משנה שתבדוק איך היא מאזנת בין הצרכים השונים של ענף הכדורסל הישראלי, כולל העובדה שהוועדה תזמין את מי שנעדר בדיון הקודם, שזה היה איגוד השחקנים, שאני לא יודע אם יש נציג שלהם פה היום.
אלי גרשנקרוין:
יש פה נציגי הסתדרות ואמור להגיע נציג ארגון השחקנים, בקרוב.
עודד פורר:
כמעט ונעדרו גם מהדיון הזה, אבל נמלכו בדעתם בעניין הזה גם.
עודד פורר:
אני רק אפתח ואומר לפני שאנחנו נתחיל את הדיון, ואנחנו נתחיל אותו באיזושהי סקירה של מרכז המחקר והמידע של הכנסת, שהמטרה של הדיון זה הכדורסל הישראלי ואיך אנחנו מוצאים או יכולים להגיע למצב שנחזור לראות כדורסל ישראלי מצליח קצת יותר.
עודד פורר:
אפשר, אני חושב, למדוד את זה גם בהישגים של הנבחרות השונות שמתחרות.
עודד פורר:
הנושא של מיסוי שחקנים זרים, אגב, נוגע לא רק לכדורסל, הוא נוגע גם לכדורגל.
עודד פורר:
בעיקר אולי לשני הענפים האלה.
עודד פורר:
אני מניח שישנם אולי עוד ענפים, אבל אלה הענפים המרכזיים שהעניין הזה נוגע אליהם, ואם אני מסתכל גם על ההישגים שלנו והעובדה שנבחרת ישראל גם במונדיאל הזה לא השתתפה, אז יכול להיות שצריך לחשוב מה אנחנו יכולים לייצר או באיזה כלים המדינה יכולה לסייע או להתערב ככל שהיא יכולה, כי היא לא יכולה להתערב בכל התקנות שנוגעות לספורט, נוכל לייצר מצב שיצמחו לנו כאן שחקנים שכן יוכלו להביא אותנו להישגים בינלאומיים.
עודד פורר:
בעיקר כשאני מסתכל על זה, אני מסתכל על רמת הנבחרות, וזה הבסיס של הדיון.
עודד פורר:
אני אומר את זה לנציג ההסתדרות או נציג השחקנים לכשיגיע, שהדאגה לשחקנים הישראלים היא לא דאגה כמו דאגה, אנחנו מקיימים פה לא מעט דיונים בכנסת על זכויות עובדים ונושאים שקשורים בעובדים בכל מיני מקומות.
עודד פורר:
הדאגה פה היא לכדורסל הישראלי.
עודד פורר:
מטבע הדברים, הכדורסלנים הישראלים הם אלה שאמורים לייצר גם את ההישגים.
עודד פורר:
אנחנו צריכים לראות איך אנחנו נצליח לייצר הישגים בהמשך.
עודד פורר:
אני אבקש קודם כול ממרכז המחקר והמידע של הכנסת לתת איזושהי סקירה בהקשר של הטבות מיסוי לספורטאים זרים.
עודד פורר:
אנחנו ביקשנו גם סקירה משווה לגבי מדינות אחרות.
עודד פורר:
אחר כך נמשיך בדיון.
עודד פורר:
אם יש מישהו שיהיה מעוניין לדבר ולא רשום פה, לפחות מהאנשים שאנחנו הזמנו, אז אפילו להעביר איזשהו פתק וניתן רשות דיבור.
ענת ירון:
ענת ירון מהממ"מ.
ענת ירון:
תקנות מס הכנסה לגבי ספורטאי זר - ספורטאי חוץ זכאים להטבות מיסוי שכוללות שיעור מס קבוע בשיעור של 25% לעומת שיעור המס השולי המרבי בישראל שהוא 50% היום.
ענת ירון:
בנוסף, ספורטאי חוץ זכאים לנכות משכרם הוצאות עבור לינה והוצאות עבור ארוחות עד סכום מסוים.
ענת ירון:
משך ההטבות הוא ארבע שנים.
עודד פורר:
את אומרת, אחרי שספורטאי זר משחק פה ארבע שנים, בשנה החמישית כבר אין לו את ההטבה הזו?
ענת ירון:
היום קיבלתי הבהרה מרשות המיסים שבעצם זה יכול להמשיך גם אחרי ארבע שנים.
עודד פורר:
אולי תדבר על המצב בישראל.
חיליק כהן:
כן, אין בעיה.
עודד פורר:
תציג את עצמך רק לפרוטוקול.
חיליק כהן:
חיליק כהן, רשות המיסים, מיסוי בינלאומי.
חיליק כהן:
לעניין פקודת מס הכנסה, יש לנו את סעיף 1 לפקודה שבא ומאבחן מי הוא תושב ישראל ומי הוא תושב חוץ, כאשר ישנן תקנות המחריגות את ספורטאי החוץ.
חיליק כהן:
למרות שהוא עומד בכל התנאים של היותו תושב ישראל, הן מחריגות אותו בתנאי שהוא לא היה עולה חדש ובחמש שנים שקדמו לכך הוא היה תושב חוץ.
חיליק כהן:
ההחרגה היא לחמש שנים, זאת אומרת שהוא ייחשב תושב חוץ לעניין ההגדרה שלו.
חיליק כהן:
יש לזה היבטים מבחינת ההכנסות, שהוא לא יהיה חייב על ההכנסות שלו מחוץ לישראל.
חיליק כהן:
זו נקודה אחת מבחינת איך אנחנו בוחנים אותו, קודם כול.
חיליק כהן:
בהחרגה אנחנו מדברים על ספורטאי תושב חוץ.
חיליק כהן:
בפקודה יש הגדרה לזה, הגדרה כללית מדי, אני כבר אומר את זה, שמדברת על תושב חוץ שהגיע לישראל על מנת לעסוק בספורט.
חיליק כהן:
אין כאן התייחסות למרכז החיים שלו.
חיליק כהן:
אם תרצה, נדבר על ההשלכות של הגדרה מסוג זה.
עודד פורר:
מה זאת אומרת למרכז החיים שלו, אם הוא עבר עם המשפחה?
חיליק כהן:
אם הוא עבר עם המשפחה.
חיליק כהן:
אין התייחסות לזה.
חיליק כהן:
אני כבר נוגע בבעיות אחר כך, אבל אם למשל הוא החליט להתאזרח תוך כדי או אם נרשם במנהלת כשחקן ישראלי בגלל זיקה שלו לישראל, עדיין מבחינת פקודת מס הכנסה אנחנו יכולים להמשיך ולראות אותו תושב חוץ.
עודד פורר:
הוא יכול להירשם כישראלי?
חיליק כהן:
הוא יכול להירשם כשחקן חוץ.
חיליק כהן:
אחר כך הוא יכול להירשם במנהלת, לפי מה שאני יכול להבין או שלא, כשחקן ישראלי בגלל שיש לו זיקה ליהדות או הוא התחתן עם ישראלית.
עודד פורר:
יש מישהו שיכול לתת על זה תשובה?
עודד פורר:
אין פה נציג של מנהלת - - -
קריאה:
אנחנו יכולים להגיד מהמצד - - -
חיליק כהן:
בסדר, אני רק אציג לעניין ההגדרה.
חיליק כהן:
כאשר ההטבות של ספורטאי חוץ הן ל-48 חודשים.
חיליק כהן:
יש לזה תקנות ספציפיות.
חיליק כהן:
התקנות באות ואומרות, הוצאות שכר דירה הוא מקבל בהתאם להנחת דעתו של פקיד השומה.
חיליק כהן:
לפי מה שאני יודע, רוב הפעמים הוא כן מקבל את ההוצאות שהוא מציג, אש"ל ושיעור מס של 25% על הכנסתו החייבת, שזאת התקרה של המס שהוא בעצם מקבל.
עודד פורר:
זה עד לגובה מסוים?
חיליק כהן:
25% זה המקסימום.
עודד פורר:
לא משנה מה שכרו.
חיליק כהן:
לא.
חיליק כהן:
אלה ההטבות בגדול שהוא מקבל.
חיליק כהן:
יש דברים שאחר כך אם תרצו להציג, אחרי הסקירה הכללית, דברים שנתקלים בהם או דברים שעולים מתוך השטח, דברים כמו שהצגתי כאן, לעניין ההתאזרחות או כל מיני דברים שקורים אחר כך.
עודד פורר:
תודה.
ענת ירון:
עשינו סקירה משווה בנושא הזה.
ענת ירון:
מצאנו שמונה מדינות שבהן יש איזה שהן הטבות מיסוי שהן לאו דווקא ספציפיות לגבי ספורטאים זרים.
ענת ירון:
זה בדרך כלל או לעובדים בשכר גבוה או לבעלי מומחיות שונות.
ענת ירון:
ההטבות הן גם משני סוגים, כמו שזה קיים בישראל, זה או שיעור מס קבוע מופחת משיעור המס הנהוג במדינה או בעצם הכרה בחלק מההוצאות והפחתם מההכנסה החייבת.
ענת ירון:
אני אתן כמה דוגמאות.
ענת ירון:
לדוגמא, בספרד מדובר על עובדים מכל התמחות שמגיעים לעבוד בספרד ולא היו תושבים בספרד במשך עשר שנים, והם מקבלים הטבת מס של שיעור מס קבוע של 24% למשך חמש שנים.
ענת ירון:
עוד כמה דוגמאות:
ענת ירון:
בדנמרק מדובר או במדענים זרים או בעובדים בשכר גבוה שגם מקבלים שיעור מס אחיד קבוע בשיעור של כ-32%.
ענת ירון:
המדינה היחידה שמצאנו שהיא נותנת הטבות ספציפיות לספורטאים זרים הייתה טורקיה, ששם הם מקבלים שיעור מס קבוע בגובה 5% עד 15% לפי רמת הליגה שהשחקן פועל בה.
ענת ירון:
כל המדינות וכל הפירוט מפורטים במסמך שלי.
ענת ירון:
אם אתם רוצים, בשמחה אני אעביר לכם אותו.
ענת ירון:
זה הכול מפורסם באתר.
דני פדרמן:
יש עוד כמה מדינות שיש הטבת מס ספציפית לזרים.
ענת ירון:
אז לא מצאתי - - -
עודד פורר:
גם מה שאת הצגת פה, למשל ברוסיה, או שאת אומרת, זה לא ספציפית לספורטאים, זה לבעלי מומחיות.
ענת ירון:
לבעלי מומחיות.
עודד פורר:
אבל לא משנה, ברמת הספורט ההשפעה של זה על הספורט המקומי זהה, זאת אומרת, אם מגיע ספורטאי זר לרוסיה, הוא ייהנה מהטבת - - -
ענת ירון:
נכון.
ענת ירון:
ההבדל - - -, זה לא ספציפי לספורטאים.
עודד פורר:
אוקי.
עודד פורר:
בסדר גמור.
עודד פורר:
ארגון הספורטאים, הגיע הנציג?
אמיר כץ:
כן אדוני.
עודד פורר:
אתה רוצה להתייחס לנושא?
אמיר כץ:
אני אומר לאדוני, אנחנו די מנועים כרגע מכיוון שיש ועדה - - -
עודד פורר:
לא, אתם לא מנועים מלהתייחס וזה שיש ועדה זה בסדר שהיא דנה.
עודד פורר:
אני קיבלתי גם את ההתכתבות שלכם אחרי שלא הגעתם לוועדה הקודמת שדנה בעניין הזה.
עודד פורר:
אין שום מניעה להתייחס.
עודד פורר:
אנחנו לא נמצאים באיזשהו הליך משפטי, אבל אם אתם לא רוצים להתייחס, זאת גם זכותכם.
עודד פורר:
אתם יכולים להגיד שאין לכם התייחסות וזה יירשם גם במסקנות.
אלי גרשנקרוין:
אני אציג את עצמי, אלי גרשנקרוין מההסתדרות.
אלי גרשנקרוין:
מכיוון שבהסכם בין ארגון לשחקנים למנהלת שסיים את הסכסוך האחרון, נקבע שכל הגורמים לא יפנו לגורמים ציבוריים כדי לברר - - -
עודד פורר:
אתם לא פניתם.
עודד פורר:
גורם ציבורי פנה אליכם לקבל את עמדתכם.
אלי גרשנקרוין:
אנחנו מבקשים לתת לוועדת שרעבי למצות את עבודתה.
אלי גרשנקרוין:
אנחנו מקווים שהיא תצליח - - -
עודד פורר:
אוקי, ומה עמדתכם לעניין מיסוי ספורטאים זרים?
אלי גרשנקרוין:
אנחנו מבקשים לא להתייחס.
עודד פורר:
אין לכם עמדה.
עודד פורר:
חבל שבאתם.
עודד פורר:
יכולתם לשלוח שאין לכם עמדה ואין בכוונתם להתייחס.
עודד פורר:
אני חושב שזאת עמדה שערורייתית גם ברמת הפנייה וגם ברמת ההתייחסות לכנסת.
עודד פורר:
זה היה שערורייה העובדה שלא רציתם להגיע לכאן.
עודד פורר:
עובדה שהגעתם לכאן, אז באמת כל הכבוד, אבל לא הזמנו אתכם בשביל שתבואו ותסתכלו.
עודד פורר:
נורא נחמד, יש קפה וכיבוד אולי.
עודד פורר:
גם חבל על זמנכם.
עודד פורר:
הוועדה ביקשה לשמוע את עמדתכם בעניין הזה ומרגע שאתם לא אומרים את עמדתכם, מבחינתנו זאת העמדה שלכם ואני מבין שעמדת ארגון השחקנים וההסתדרות, שהם אדישים לעניין הזה וכל המלצה שתמליץ עליה הוועדה, לא תוכלו לבוא בטרוניה לעניין זה מבחינת הוועדה.
עודד פורר:
יש כאן נציג של איגוד הכדורסל?
עודד פורר:
לא.
עודד פורר:
ביקשו מהקבוצות להתייחס?
דני פדרמן:
דני פדרמן, מבעלי מכבי ת"א.
דני פדרמן:
אמנם אנחנו זומנו ביחד עם עוד קבוצות.
דני פדרמן:
הנציגות של הקבוצות, שזה המנהלת אני מבין, לא הגיעה, אז אני יכול לדבר בשם מכבי.
דני פדרמן:
קצת קשה לי לדבר בשם הקבוצות למרות שהרבה מהדברים שאני אגיד הם רלוונטיים לאחרים.
דני פדרמן:
קודם כול אני רוצה להתחיל מילה באמת על הוועדה הקודמת או על הפגישה הקודמת שאנחנו לא נכחנו.
דני פדרמן:
אני רוצה להתנצל בשמנו.
דני פדרמן:
פשוט לאור הסכסוך שהיה קיים והגיעו לאיזה שהן הבנות, אנחנו רצינו להגיע ואנחנו קיבלנו פשוט הוראה ממנהלת הכדורסל שמאגדת את כל הקבוצות, לא להגיע.
דני פדרמן:
רק אשמח אם זה יופיע בפרוטוקול שאנחנו מתנצלים על זה שלא באנו פעם שעברה.
דני פדרמן:
בעניין המיסוי, אני רוצה רק באמת ממש במשפט.
דני פדרמן:
להבנתנו, יש מספר דרכים להרים ענף ספורט.
דני פדרמן:
לתפיסתנו, הדרך הכי טובה להרים ולקדם כל ענף ספורט זה על ידי הצלחה בינלאומית, בין אם זה אם ראינו עכשיו את הגי'רו שהיה פה בישראל, מה שזה עשה לענף הרכיבה על אופניים, בין אם זה בג'ודו על ידי זכייה במדליות אולימפיות ובין אם זה בכדורסל.
דני פדרמן:
כולם פה זוכרים ויודעים, הרגעים ההיסטוריים של מכבי ת"א משנות ה-70 ועד היום, מה זה עושה למדינה ולענף הספורט בכלל.
דני פדרמן:
ברגע שקבוצת ספורט, בין אם זה בכדורסל או בכל ענף אחר רוצה להתחרות בזירה האירופאית או הבינלאומית והיא רוצה להביא לפה אליפויות ותארים, היא צריכה לנסות לפחות לעמוד באיזושהי נקודת פתיחה כמה שיותר קרובה לתחרות שלה.
דני פדרמן:
אני יכול לדבר בשמו.
דני פדרמן:
כשאנחנו מתמודדים עם מועדוני פאר כמו ריאל מדריד שלמעשה ממומנים על ידי רונלדו ואנחנו מתמודדים עם ברצלונה וכדורסל שלמעשה זה אותו מועדון שהתקציב שלו כמעט מיליארד יורו, וכשאנחנו מתמודדים מול קבוצות בטורקיה שממונות על ידי משטר כמו ארדואן או כשאנחנו מתמודדים נגד צסק"א מוסקבה, שזה מה שהיה הצבא האדום, ממומן על ידי חברות ציבוריות או חברות ששייכות בכלל למשטר, ואנחנו מהמדינה הקטנה שלנו רוצים להצליח ולהתמודד, ועוד פעם, זה יכול להיות אנחנו, זה יכול להיות הפועל ירושלים בכדורסל, זה יכול להיות הפועל באר שבע בכדורסל או מכבי חיפה.
דני פדרמן:
בשבילנו להצליח להתמודד עם מועדוני הפאר או בכדורגל האירופאי, אנחנו חייבים לפחות לעמוד בסטנדרטים שלהם.
דני פדרמן:
כמו שאמרת, ברוסיה ובטורקיה ובהרבה מדינות, ברית המועצות לשעבר ובמדינות נוספות כמו ליטא אפילו, יש הטבות מס לזרים.
דני פדרמן:
אנחנו בסוף רוצים להביא לפה את השחקנים שהם רוצים לקחת גם, ואם הם, נקודת הפתיחה שלהם, נתמכות על ידי המשטר או נתמכות על ידי מועדוני פאר, בנוסף לזה גם יש להם הטבות מס שלא יהיה לנו, אז הסיכוי שלנו הוא פשוט אפסי.
דני פדרמן:
כל מה שזה יעשה, ביטול הטבה כזאת או אחרת, זה פשוט ייקח אותנו עוד צעד.
דני פדרמן:
אם אנחנו מתחילים עם 10, 20, 30 מיליון יורו, אם הפועל באר שבע הולכת לנסות להגיע לצ'מפיונסניק ומתחילה עם כמה עשרות מיליוני יורו פחות מכל מועדון אחר שמגיע מרוסיה או מאיטליה או מספרד - - -
עודד פורר:
רגע, אם אתה רוצה להביא שחקן זר שעולה נניח מיליון יורו לעונה, כמה הוא יעלה לך וכמה הוא יעלה לרוסים?
דני פדרמן:
לצורך העניין, אם הוא מבקש מיליון דולר נטו, אז לרוסים הוא יעלה 15%.
דני פדרמן:
תעשה חישוב, זה מביא אותו ל-1.2 מיליון.
דני פדרמן:
לי הוא יעלה כמעט 1.4 מיליון, 1.3 מיליון, משהו כזה.
דני פדרמן:
תעשה את זה במכפלות של עשרה שחקנים ותעשה את זה לא מיליון אלא 1.5 מיליון נטו.
דני פדרמן:
מדובר פה במיליונים של דולרים יותר מאשר הקבוצות בטורקיה.
עודד פורר:
וזה נכון לאיזה מדינות שאתה מתחרה איתן?
דני פדרמן:
טורקיה ורוסיה זה הכי בולט.
דני פדרמן:
יש גם בספרד ברמות שכר מסוימות, יש לנו את זה גם איתם, מדינות אקס יוגוסלביה לשעבר יש לנו.
עודד פורר:
שבעצם הפער הוא לטובת המדינות הללו?
דני פדרמן:
בטח.
דני פדרמן:
אם אתה מוסיף לזה גם את השכר, מה לעשות, מס הכנסה בישראל הוא לא נמוך, אז אתה מוסיף לזה את הממוצע של השכר שלך כי אתה ישראלי, אתה משלם מס מאוד גבוה, אז אתה מגיע לממוצע שכר של סדר גודל של 35 בתקציב שלך, זאת אומרת, חלק אינטגרלי מאוד גדול מתקציב המועדון שלנו הוא למס הכנסה.
דני פדרמן:
אנחנו שמחים לשלם מס הכנסה ואנחנו שמחים לתרום את חלקנו למרות שזה גם כספים פרטיים שבאים מהכיס שלנו, זה לא מתוך רווחים, זה מתוך השקעה פרטית, אבל בסופו של דבר בשביל להתמודד עם מדינות אירופה זה כבר היום מאוד קשה.
דני פדרמן:
אם מישהו מעלה על דעתו בכלל להפוך את זה לעוד יותר קשה, זה לא מה שישפר את הכדורסל הישראלי, חד משמעית.
דני פדרמן:
כל מה שזה יעשה, זה ייקח אותו עוד יותר אחורה.
דני פדרמן:
אם רוצים לדון בבעיה האמיתית של הכדורסל הישראלי, היא לא קשורה למס הכנסה בכלל והיא לא קשורה אפילו לכל מיני חוקים מקצועיים שאולי אתם שמעתם, כמו חוק רוסי של להבטיח דקות משחק.
דני פדרמן:
היא קשורה לילדים, לתשתיות, לחבר'ה בני ה-16.
דני פדרמן:
אף אחד לא מדבר עליהם.
דוד ביתן:
מדברים, מדברים.
דני פדרמן:
בסדר, אבל עד היום.
דוד ביתן:
שלום, סליחה, אני לא רוצה להפריע לדני, אבל שמי דוד ביתן.
עודד פורר:
ניתן לך אחר כך להתייחס.
דוד ביתן:
מאה אחוז.
דני פדרמן:
אם רוצים להתעסק בבעיה האמיתית בספורט הישראלי בכלל ובכדורסל באופן ספציפי, הבעיות מתחילות למטה.
דני פדרמן:
היה פה ארגון השחקנים בקונפליקט מאוד גדול עם המנהלת ובסופו של דבר באמת, בלי חלילה לפגוע אני אומר את זה, באמת הוא דואג לאינטרסים שלו, וזה ארגון, כמו שאתה אומר, ארגון הסתדרותי.
דני פדרמן:
האינטרסים שלו הם אינטרסים בסופו של דבר כלכליים, שכר של השחקנים.
דני פדרמן:
באמת חלילה לא לפגוע.
דני פדרמן:
יש להם אינטרס מאוד ספציפי.
דני פדרמן:
הם עושים את העבודה שלהם הכי טוב שהם יכולים, אבל אף אחד בכל הדיונים האלה שהיו, שישבו עד שעות הבוקר המוקדמות להגיע להסכם, לא ישב ודיבר על הילד בן ה-16, על הסיכויים שלו ואיך הוא נהיה שחקן, איך אנחנו דואגים שיהיה פה מיקי ברקוביץ' ואיך אנחנו דואגים שיהיה פה טל בורשטיין ונדב הנפלד ועוד שחקנים ישראלים.
דני פדרמן:
אף אחד לא מדבר על זה.
דני פדרמן:
כולם מדברים איך מבטיחים דקות לשחקן בן ה-25 או בן ה-29, איך אנחנו מונעים מיהודים שרוצים לעלות לישראל.
דני פדרמן:
אגב, אף אחד גם על זה לא מדבר שיש מכביה שכל המטרה שלה זה להביא לפה ספורטאים יהודים, 10,000 ספורטאים יהודים כדי שיהיו בישראל.
דני פדרמן:
מדברים על היהודים שמתאזרחים, מדברים על דקות המשחק, מדברים על המיסוי אבל לא מדברים איך הופכים את השחקנים הצעירים ליותר טובים.
דני פדרמן:
אם רוצים להתעסק בזה, אם זה מה שחשוב, בזה צריך להתעסק והדרך לעשות את זה, זה להשקיע שם את הכסף.
דני פדרמן:
צריך להשקיע כסף במחלקות הנוער, צריך לבנות תשתיות.
דני פדרמן:
המדינה צריכה לעזור לנו לגדל את הילדים.
דני פדרמן:
צריך לעשות רפורמה בכל מה שקשור לגילאי ה-18 עד ה-21-22-23, ששם הם הולכים לאיבוד.
דני פדרמן:
זאת דעתנו.
דני פדרמן:
אם באמת רוצים לפתור את הבעיה האמיתית, היא בטח ובטח לא על ידי זה שיסתכלו על זה שלקבוצת כדורסל או כדורגל או מה שהיא לא תהיה, יש לה עוגת תקציב של 100 ועכשיו במקום לקחת לה 30%-35% מזה למס הכנסה, ייקחו מתוך זה 50% למס הכנסה - - -
עודד פורר:
אתה יודע להגיד כמה אחוז אתה משקיע בנוער מתוך תקציב המועדון שלך?
דני פדרמן:
אנחנו משקיעים משהו כמו 7% מתקציב המועדון.
דני פדרמן:
סדר גודל של 6 מיליון שקל בשנה, תקציב מחלקת הנוער.
עודד פורר:
זה כולל גם תשתיות?
דני פדרמן:
התשתיות, יש לנו בעיה, כי זה מול העירייה.
דני פדרמן:
התשתיות הן בבעלות עירונית.
דני פדרמן:
אנחנו היינו רוצים.
דני פדרמן:
אנחנו פנינו הרבה פעמים לעירייה.
דני פדרמן:
זו אחת הבעיות הכי קשות שיש לנו, מילדים ועד בוגרים.
דני פדרמן:
אנחנו כמו נוודים.
דני פדרמן:
הילדים שלנו יום אחד מתאמנים באולם כזה, יום אחד באולם אחר.
דני פדרמן:
רק מילה אחת על הצד המקצועי למרות שאנחנו פה בטח לא פורום מקצועי.
דני פדרמן:
אנחנו לא נתמודד כנראה באיך להפוך את השחקנים ליותר טובים.
דני פדרמן:
רק בשביל שנבין, ילד ישראלי, ואנחנו עשינו עבודה אצלנו, ילד ישראלי בענף הכדורסל מתאמן בין גיל 12 לגיל 18 סדר גודל של 2,000 שעות כדורסל.
דני פדרמן:
זה אומר שבע שעות ממוצע בשבוע, להבדיל מהילד הספרדי והילד הקרואטי או הסרבי, מתאמנים באותן שנים 5,000 שעות.
דני פדרמן:
זה אומר שהילד שלנו מגיע לגיל 18-19, הוא בפיגור של 3,000 שעות.