GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורלי לוי אבקסיס: אני לא יכול לנהל באופן שוטף.
אורלי לוי אבקסיס: צריך לומר איזו מילה טובה גם לפורום, כי הפורום מקים איזה צוות חשיבה שיצר בעצם תוכניות עבודה שבהן יכולים להשתמש הפנימיות, ויש שם דיסציפלינות שונות שיצרו באמת איזשהו מודל איך הדברים צריכים להיות, אבל הם לא מביאים את הכסף.
אורלי לוי אבקסיס: בחלק מהמקרים זה תלוי ביכולת האישית של המנהל.
אורלי לוי אבקסיס: בדרך כלל זה בא בשירותים או בהדרכה או בליווי, ואת הדברים האלה אי אפשר להשאיר לגורל, אם נפלת בפנימייה שיש לה מגייס מצוין או אם נפלת בגלל שאתה באזור אחר.
אורלי לוי אבקסיס: זו החובה שלנו.
אורלי לוי אבקסיס: לא רק החובה המוסרית, הכלכלית.
אורלי לוי אבקסיס: זו העתודה של הילדים שלנו.
אורלי לוי אבקסיס: אנחנו לא רוצים לראות דור הבא אותו דבר, וזו השקעה.
אורלי לוי אבקסיס: זו לא הוצאה.
אורלי לוי אבקסיס: זה שבאוצר ובמשרד החינוך לא הבינו שמדובר בהשקעה בילדים האלו, ותוציאו את זה, כי פה, גם אם אנחנו מסתכלים על מחקרים, משנה מצב זה החינוך.
אורלי לוי אבקסיס: חינוך וקורת גג, אלו שני הדברים.
אורלי לוי אבקסיס: כמובן, כי היום אנחנו מגלים שעבודה גם לא מצילה מעוני.
אורלי לוי אבקסיס: יש משפחות עם שני הורים עובדים והם עניים, אבל בוודאי שהשכלה מוציאה אותך מהעוני או נותנת לך את ההזדמנות.
אורלי לוי אבקסיס: בנושא הזה יש פה השכלה ויש פה איכות חיים ויש פה שגרת חיים ואנחנו חייבים לקחת את כל הדברים האלו ביחד, וכשילד מהפנימייה מגיע לבית הספר ורואה את החברים שלו, לא צריך להתבייש.
מרדכי יוגב: תודה גם לחברתי אורלי לוי אבקסיס וגם למירב מיכאלי שלא נמצאת פה, אבל אורחה גם בדיון הזה.
מרדכי יוגב: אני רוצה להגיד תודה לכל מי שגם הגיע וגם לאורחים שלנו ממגדל העמק.
מרדכי יוגב: כל מי שאכפת לו ועוסק בצד החינוכי, ועוד יותר, בצד החינוכי ובחינוך ההתיישבותי או במקומות שעוסקים דווקא עם אותם ילדים שהלכו לכפרי הנוער או לפנימיות משום שהעורף הביתי לא תמיד הספיק או מקשה עליהם לספק את הדרוש להם, ואיך אמרנו?
מרדכי יוגב: היזהרו בבני עניים, וזו בהחלט חובה שלנו.
מרדכי יוגב: כל תלמיד ותלמידה, מגיעה להם הזדמנות שווה, ורוב התלמידים מופנים, כמו שאמרנו, אל הפנימיות, כי יש להם פחות.
מרדכי יוגב: זה מחייב אותנו לתת יותר, למשרדי הממשלה השונים.
מרדכי יוגב: פה נמצאים שלושה שחוברים יחדיו וצריך שימשיכו לחבור יחדיו, חינוך, אוצר, רווחה.
מרדכי יוגב: זו השלישייה של המשרדים, ואנחנו כוועדה קוראים לשלושת המשרדים הללו, משרדי החינוך, הרווחה והאוצר, לקבוע את המנגנון השנתי לעדכון "סל לאור", כפי שאמרת, אברהם, תוך שנה וחצי.
מרדכי יוגב: אנחנו מצפים לראות את זה הרבה יותר מהר.
מרדכי יוגב: גם לסגור את הפערים, אבל להביא לעדכון יותר מהיר.
מרדכי יוגב: אנחנו נקיים פה בתחילת מושב החורף, באוקטובר למניינם - - -
אורלי לוי אבקסיס: לא, אבל מעבר לזה, שהרכיבים ישתנו.
מרדכי יוגב: בוודאי ובוודאי, אני עוד לא הגעתי, למרות השורה התחתונה, שנקיים פה בתחילת מושב החורף, באוקטובר 2018 ישיבת מעקב על הדברים.
מרדכי יוגב: אנחנו בהחלט עמדנו על כך שיש לא רק רכיבים שהשתנו, יש גם רכיבים חדשים שנדרשים, ודברים נוספים.
מרדכי יוגב: לא רק לדבר על ענייני חשמל, מחשבים ומיזוגים, אלא גם דברים נוספים שהוכנסו לתוך מערכות החינוך הללו, מסוסים ועד בעלי חיים או דברים אחרים, וכולם יחד בונים.
מרדכי יוגב: אני בהחלט מקבל את מה שאמרה פה חברתי.
מרדכי יוגב: הם בסוף בונים ילד שמשתלם יותר למדינת ישראל, שאילולא זה, הוא לא רק ישתלם יותר למדינת ישראל, אלא חס וחלילה יגרם נזק ויצטרכו לטפל בו ובאחרים והעלויות תהיינה גבוהות יותר.
מרדכי יוגב: אנחנו קוראים לכולכם לקבוע את המנגנון השנתי הזה.
מרדכי יוגב: נרצה שהוא יהיה הרבה יותר מהר גם בעבודה הפנים-משרדית, במה מוטה לטובת הדבר יותר, וגם בעבודה עם האוצר כפי שאמרתם, ואני מבקש גם מכם להכיר את הדברים.
מרדכי יוגב: את שיר גרינברג מהאוצר הצלחנו להביא כדי לראות את פערי הבריאות בפריפריה בצפון, והיא ניהלה שם שני סיורים והגיעה לידי הבנה שאכן יש פערי בריאות.
מרדכי יוגב: לפעמים צריך לראות את זה מהחיים, מהשטח, לראות את המציאות, ומתוך כך גם במקום שאתן נמצאות בו כנשות כספים במשרד הרווחה, לטפל בדברים.
מרדכי יוגב: תודה רבה לכל מי שפה איתנו.
מירב בן ארי: שלום לכולם, אני פותחת את ועדת החינוך, התרבות והספורט, 12.6.2018, כ"ט בסיון.
מירב בן ארי: הנושא: תקציב החינוך הבלתי פורמלי למערכת החינוך הערבית, דיון של חבר הכנסת מסעוד גנאים.
מירב בן ארי: אנחנו פותחים את הדיון, וכמובן נפתח עם מציע הדיון.
מסעוד גנאים: תודה גבירתי היושבת ראש.
מסעוד גנאים: תחילה, הדיון הוא עם חבריי גם, חברי ועדת החינוך מהרשימה המשותפת, יוסף ג'בארין וחנין זועבי.
מסעוד גנאים: אני מברך את כל האורחים בדיון החשוב הזה.
מסעוד גנאים: גבירתי היושבת ראש, כמו שאנחנו יודעים, יש את תוכנית החומש, החלטת הממשלה 922 שבמסגרתה יועד לחברה הערבית תקציב לארבע שנים.
מסעוד גנאים: התקציב הזה הכיל תקציב לחינוך בלתי פורמלי, כ-130 מיליון שקל בכל שנה, כ-650 מיליון שקל בחמש שנים.
מסעוד גנאים: התוכנית התחילה מ-2016.
מסעוד גנאים: אנחנו כבר בשנה השלישית.
מסעוד גנאים: החינוך הבלתי פורמלי הוא תחום חשוב מאוד משום שבמסגרת התקציב הזה והפעולות בחינוך הזה, מנסים להשלים את מה שחסר אולי מהחינוך הפורמלי, הכוונה, כל תחום החינוך הפורמלי עוסק בחיזוק והעשרה בלנסות ולהתגבר גם על הפערים בכל מיני תחומים ודברים שהם רק ממנפים את החינוך ואת התלמידים.
מסעוד גנאים: בקשר לדיון היום, הוא על כמה דברים: דבר ראשון, לא כל התקציב הגיע לייעוד שלו, הכוונה, יש תקציבים שעדיין לא הגיעו ליעד שלהם.
מסעוד גנאים: אני מדבר למשל על התקציב של ארגוני נוער, כ-17 מיליון שקל שעדיין אף שקל לא הגיע ליעד שלו ועדיין תקועים או במשרד החינוך, ויש כאלה שאומרים, לא, זה במשרד של שוויון חברתי אצל השרה גילה גמליאל.
מסעוד גנאים: אנחנו נברר את זה.
מסעוד גנאים: המטרה השנייה והיא החשובה, גבירתי היושבת ראש, הרבה פעמים אנחנו נתקלים בתופעה שיש תקציבים, הייעוד הוא נעלה וטוב מאוד, אבל התרגום שלו לא מניף היעד שיועד לשמו, את התקציב.
מסעוד גנאים: אנחנו רוצים לבחון בו, תחילה, מאחר שיש הרבה גופים שפועלים ועוסקים בעניין איך לנצל את התקציב או מה לעשות בתקציב ואיך בסוף הוא מגיע לתלמיד.
מסעוד גנאים: יש לנו ג'וינט, יש לנו חברה למתנ"סים, יש לנו אגודות, יש לנו עמותות, יש לנו את הרשויות והעיריות שהן היעד המרכזי שמגיעים רוב התקציבים אליהן.
מסעוד גנאים: השאלה שאנחנו רוצים גם לברר, מידת השקיפות, הכוונה, האם כל התקציבים מגיעים ליעד או לא.
מסעוד גנאים: שניים, איך עוקבים ומה המטרה שאנחנו באמת נדע בסוף שבאמת הכול מגיע ליעד שלו ובסוף התלמיד שהוא העיקר והוא המטרה, הפיק את התועלת מכל התוכנית הזאת.
מירב בן ארי: בבקשה, שרף, יו"ר הוועד.
שרף חסאן: שרף חסאן, יושב ראש ועדת המעקב לענייני חינוך ערבי.
שרף חסאן: קודם כול תודה רבה לחבר הכנסת מסעוד על היוזמה לדיון.
שרף חסאן: נושא מאוד חשוב החינוך הבלתי פורמלי.
שרף חסאן: התוכנית הממשלתית, בעצם הזדמנות טובה לדבר על הנושא.
שרף חסאן: יש באמת תקציב שהוקדש או מתוכנן לחברה הערבית בנושא, מעל 30 מיליון שקל, אבל זה לא כל הסיפור.
שרף חסאן: הסיפור הוא שקודם כול מחצית מהסכום הזה לא מגיע לרשויות המקומיות כי המשרד בעצם מעביר לכל מיני דברים נוספים הקשורים לחברה הערבית, אבל לא דרך רשויות מקומיות.
שרף חסאן: למשל, הכסף שמועבר לג'וינט, לחברה למתנ"סים ולכל מיני אגפים בתוך משרד החינוך עצמו, זאת אומרת, כאילו 130 מיליון שקל, מספר יחסית גדול, אבל פחות מחצי מזה מתוכנן לרשויות המקומיות הערביות.
שרף חסאן: זו תוספת חשובה, אבל בעצם הוצג שזה לא הכול מגיע.
שרף חסאן: חשוב מאוד להבהיר שאמנם מדובר על תוספת ואנחנו מברכים על התוספת, אבל המציאות הקיימת היא מציאות של פער אדיר בין החברה הערבית לחברה היהודית בנושא של חינוך בלתי פורמלי, במיוחד נוכח העובדה של היעדר תשתיות, תשתיות פיזיות אבל בעיקר תשתיות ארגוניות שמטפלות בחינוך הבלתי פורמלי.
שרף חסאן: במציאות הזאת החינוך הבלתי פורמלי או הסכנה הגדולה, הפספוס הגדול במציאות הזאת הופך לסוג של חוגי העשרה.
שרף חסאן: חינוך בלתי פורמלי זה לא רק חוגי העשרה.
שרף חסאן: חוגי העשרה אולי יכולים להיות חלק מהמרכיבים של חינוך בלתי פורמלי.
שרף חסאן: חינוך בלתי פורמלי זה תהליכים מתמשכים שאמורים להגיע לכל מקום וגם אמורים להשלים כל מיני צדדים שמערכת החינוך הרשמית לא מכסה.
שרף חסאן: כאן אני רוצה לגעת בשתי סוגיות מרכזיות שחשוב לתת עליהן את הדעת.
שרף חסאן: א', הנושא של תכנים.
שרף חסאן: יש תכנים, לא קיימים במערכת החינוך הפורמלית כי כל תוכניות הלימודים לא נותנות מענה לצרכים של החברה הערבית במיוחד בתחום של הזהות הלאומית.
שרף חסאן: הציפייה היא שלפחות תאפשרו את הנושא הזה בחינוך הבלתי פורמלי, כי אחת הבעיות של מערכת החינוך הערבית היא נושא הניכור.
שרף חסאן: תלמידים מנוכרים, מורים מנוכרים כי בתי הספר הופכים לתעשייה של ציונים בלי לדבר על המהות הקשורה לערכים, הקשורה לזהות, לא רק הזהויות הדתיות וכו', אלא הזהות הלאומית, הקשר לארץ וכו', ואז זה מרוקן את התהליך החינוכי מתוכן ומגביר את בעיית הניכור בחברה הערבית.
שרף חסאן: אם זה בינתיים לא קיים בחינוך הפורמלי, תאפשרו, תעודדו את זה בחינוך הבלתי פורמלי בכדי להתגבר גם על עניין הניכור, כי כל הרעיון של חינוך בלתי פורמלי הוא לקרב, להזדהות.
מירב בן ארי: אמרת שחצי לא הולך לרשות המקומית.
מירב בן ארי: איפה החצי שכן הולך?
שרף חסאן: לכל מיני מחלקות נוער בתוך המשרד עצמו ולאגפים שמלווים את הרשויות המקומיות.
מירב בן ארי: אמרת, חצי לא הולך.
מירב בן ארי: חצי כן הולך?
שרף חסאן: חלק ממנו לא מנוצל מכל מיני סיבות.
שרף חסאן: זה גם משהו שצריך לפתור.
מירב בן ארי: אתה יכול להגיד לנו מה הסיבות שלא מנצלים את התקציב?
שרף חסאן: למשל, רשויות מקומיות לא ערוכות כלל, היעדר תשתיות פיזיות, אז לא מנצלות לפעמים חלק מהתקציבים האלה, לכן צריך לעשות טיפול שורש בכל הנושא של פערים ותשתיות ארגוניות ופיזיות לגבי החינוך הבלתי פורמלי.
שרף חסאן: אני רוצה לגעת בנושא נוסף הקשור לתוכן.
שרף חסאן: הבעיה השנייה מבחינת הצורך שלנו כחברה ערבית, וכאן זה להתמודד עם בעיית האלימות.
שרף חסאן: הנתונים ברורים לגבי האלימות בחברה הערבית.
שרף חסאן: חינוך בלתי פורמלי הוא כלי שיכול לעזור אם מנתבים, מעודדים, בונים מנגנונים שמעודדים לנצל את הכסף הזה בכיוון של התמודדות עם גזענות.
שרף חסאן: אני רוצה לתת כמה דוגמאות.
שרף חסאן: בגלל היעדר תשתיות פיזיות וארגוניות, אז עיקר התקציבים הולך לעוד חוגי העשרה.
שרף חסאן: מי נהנה מחוגי העשרה בעיקר?
שרף חסאן: לא האוכלוסייה המוחלשת ביותר, לא האוכלוסייה המנוכרת ביותר.
שרף חסאן: נהנים מחוגי העשרה אוכלוסייה שממילא מגיעים לכל מיני מסגרות קיימות, כמו בתי ספר למחוננים.
שרף חסאן: הבעיה העיקרית שלנו זה לא עם האוכלוסייה הזאת שבאמת חסר לה גם ארגונים.
שרף חסאן: הבעיה העיקרית עם האוכלוסייה המנותקת לגמרי ולא מגיעה לפעילות כלשהי ביישוב, לא פורמלי ולא בלתי פורמלי, שיש נשירה גלויה או סמויה במערכת הפורמלית.
שרף חסאן: האתגר הוא איך המערכת הבלתי פורמלית תגיע לאוכלוסייה הזאת.
שרף חסאן: זה חלק לדעתנו מההתמודדות עם סוגיית הגזענות, וצריך לבנות מנגנונים שתקציבים אלה יזרמו דווקא לאוכלוסייה הזאת.
שרף חסאן: זה גם צדק חברתי אבל זה גם עוזר להתמודד עם בעיה קשה בחברה הערבית.
שרף חסאן: דובר על הנושא של שקיפות.
שרף חסאן: דובר על הנושא של מחירים.
שרף חסאן: יש לנו עדויות, אחרי התוכנית הזאת ובגלל שרשויות חייבות להביא ספקים בתוך המסלול הירוק, מה שקורה, שהספקים העלו את המחירים בצורה בלתי נתפסת.
שרף חסאן: יש לנו עדויות ששמענו ממנהלי מחלקות נוער.
שרף חסאן: אותו חוג שהיה 60 שקל לשעה אחת ביישובים מסוימים, עכשיו מקבלים על אותו חוג 360 שקל, על אותה שעה, ומה שקורה, ששולחים להם אותו מדריך.
מירב בן ארי: בסדר, זה אנחנו נבדוק עם הפיקוח עם השלטון המקומי.
שרף חסאן: צריך לבדוק לעומק ולהגביל מחירים.
שרף חסאן: רציתי להציג גם את הנושא של תנועות נוער.
שרף חסאן: נכון שאפילו מה שהוקדש, עוד לא הגיע ליעד, התקציבים לא הועברו לתנועות הנוער, אבל הבעיה השנייה בתנועות הנוער, שזה חשוב לתת להם המענה - - -
מירב בן ארי: רגע, אתה מדבר על ארגוני הנוער, לא על תנועות.
שרף חסאן: ארגוני הנוער.
שרף חסאן: בעצם איך לעודד ארגוני נוער ערבים שיוכלו לתת מענה לבעיית הניכור, זאת אומרת, גם לדבר על נושא של הזהות וגם לטפל בסוגיות מרכזיות, איך להגיע לנוער המנוכר והרחוק.
מירב בן ארי: לפני שהוא מגיע, חסר לך את התקציב.
מירב בן ארי: אתה כבר בשלב הבא, כי זה מה שגנאים אמר.
מירב בן ארי: אוקי, בבקשה ג'בארין.
יוסף ג'בארין: כבוד היושבת ראש, רק לאורחים שלנו, בתוך ועדת החינוך יש ועדה לחינוך הבלתי פורמלי שחברת הכנסת מירב בן ארי מרכזת.
יוסף ג'בארין: אני חושב שיש נקודות מאוד חשובות בתחום הזה לציבור הערבי.
יוסף ג'בארין: אני מקווה לראות בדיון הזה תחילת עבודה משותפת באחד התחומים שלדעתי אולי עד כה היו בהחלט מופקרים בכל מה שמתקשר לפעילות בתוך הציבור הערבי.
יוסף ג'בארין: כפי שאת רואה, ההתייצבות שלנו כאן, יש התייצבות אצלך יותר מאשר בישיבות הסיעה, וארגוני החברה הערבית שעוסקים בנושא רק מראה עד כמה הנושא חשוב לנו ועד כמה יש חסר ומחסורים שצריך לטפל בהם.
יוסף ג'בארין: גם בהיבט המהותי, הרעיוני, התכנים של העבודה בתחום הזה, שזה נושא כשלעצמו, וגם בנושא אולי שעכשיו יותר בוער, זה נושא התקציבים.
יוסף ג'בארין: אחת הכותרות הגדולות של משרד החינוך בשנתיים האחרונות זה היה תקציבים לחינוך הבלתי פורמלי.
יוסף ג'בארין: המספר 130 מיליון הוא מספר שחזר על עצמו כל הזמן.
יוסף ג'בארין: התקיימו עם משרד החינוך כמה ישיבות, בין ראשי הרשויות המקומיות הערביות לבין משרד החינוך כדי לראות איך מנצלים את התקציב הזה.
יוסף ג'בארין: עכשיו מסתבר שבאחד הנושאים הכי חשובים והכי קריטיים, זה תקציבים לארגוני נוער, פשוט הכסף לא הגיע, ועכשיו בהצטברות של שנתיים-שלוש הגענו לכמעט 18 מיליון.
יוסף ג'בארין: עם כל הכבוד, תביני, חברת הכנסת בן ארי, אנחנו מדברים על גרושים יחסית לתקציב.
יוסף ג'בארין: צריך עשרה חברי כנסת ועוד עשרה ארגונים וכדומה כדי באמת לאפשר לטפל במחסור של כמה מיליונים שאמור להיות היה פשוט כלום יחסית לתקציבים הנדרשים, לכן אני חושב שזה המינימום שאפשר להשיג אותו בדיון כזה, וגם לבקש גם ממשרד החינוך וגם ממשרד האוצר, אני מקווה שיש אנשים שם, כמה שאלות חשובות כדי שיכינו אותם לקראת ישיבת ההמשך שתהיה כאן, אני חושב שלא עוד הרבה זמן.
מירב בן ארי: נאסרין חדאד חאג' יחיא, ראש התוכנית ליחסי יהודים-ערבים, המכון הישראלי לדמוקרטיה.
חאג' יחיא: שלום, קודם כול אני רוצה להודות לחברי הכנסת מהרשימה המשותפת שיזמו את הדיון החשוב הזה.
חאג' יחיא: חשוב לי להגיד את המובן מאליו, שלפני 922 בעצם תחום החינוך הבלתי פורמלי היה תחום מופקר.
חאג' יחיא: הוא לא קיבל מענה לא מצד משרד החינוך ולא מצד משרדים ממשלתיים נוספים שמתעסקים עם החינוך הבלתי פורמלי, למשל משרד המדע, יש לו מגוון רחב של תוכניות, ולחברה הערבית לצערי לא ניתן מענה הולם לצרכים השונים.
חאג' יחיא: אני כן רוצה גילוי נאות.
חאג' יחיא: כתבתי וליוויתי מחקר עבור משרד החינוך בשנה האחרונה.
חאג' יחיא: כתבנו שורה של המלצות.
חאג' יחיא: מיפינו קודם כול את החסמים ליישום מיטבי של 922 וכתבנו שורה של המלצות איך אפשר בעצם לנצל את הכספים על הצד הטוב ביותר כדי שמה שתיאר חבר הכנסת גנאים בתחילת הדיון, הכספים האלה בעצם לא ילכו לטמיון.
חאג' יחיא: אני אסקור בקצרה את החסמים המרכזיים שעלו, ומי שירצה להרחיב, יש דוח מפורט שגם מציג את מה שהיה לפני 922, בעצם מאז 48' ועד היום, ומה השינויים שחלו בשנתיים וחצי האחרונות בעקבות יישום ההמלצה, שזה בעיקר הרחבת אגף החינוך הבלתי פורמלי בתוך מינהל, חברה ונוער במשרד החינוך ומינוי של ה-15 מפקחים ומפקחות באזורים השונים, הרחבת המתי"אות השונים שמטפלים בבלתי פורמלי במשרד החינוך.
חאג' יחיא: החסם הראשון שגילינו, וחסן שרף העיד על זה, זה בעצם התשתיות הלקויות בתוך היישובים הערביים.
חאג' יחיא: אין בריכות שחייה, אין אולמות ספורט, אין כיתות לימוד, אין אודיטוריומים.
חאג' יחיא: חסרים מגוון רחב של תשתיות ובעצם החינוך הבלתי פורמלי מטבעו מתקיים מחוץ למסגרות בתי ספר וכשאין את התשתית הפיזית ואין איפה לקיים את הפעילות ובחלק לא מבוטל מהיישובים המתנ"סים נמצאים במרחק לא מבוטל משכונות, היכולת של אוכלוסיות מסוימות להגיע ולקיים את הפעילות בצורה נאותה, יורדים לטמיון.
חאג' יחיא: יש את העניין של החולשה הכספית והחולשה הניהולית בתוך הרשויות הרשויות המקומיות הערביות.
חאג' יחיא: לפני חודש קיימנו דיון במכון לגבי המשאבים שהוקצו.
חאג' יחיא: מוועד ראשי הרשויות אמרו שחלק לא מבוטל מהתקציבים, ראשי רשויות לא ידעו איך לנצל אותם, כלומר הכסף ירד כמו גשם, זה בדיוק היה המטאפורה שראש ועד ראשי הרשויות ציין.
מסעוד גנאים: מתוך המחקר שלכם, יש רשויות ערביות שהן בכלל לא השתתפו בכל התוכנית הזו?
חאג' יחיא: אני רוצה לציין את הערים המעורבות שלא קיבלו מענה הולם ובעצם 922 לא התייחסה לאוכלוסייה המעורבת שהיא אחת האוכלוסיות הכי מוחלשות בחברה הערבית בישראל, ואני חושבת שכדאי מאוד שתהיה החלטה ייעודית שבה האוכלוסייה הערבית בערים מעורבות כמו רמלה, לוד, יפו, עכו, נצרת עילית, יקבלו מענה הולם לצרכים שלהם.
חאג' יחיא: חבר הכנסת ג'בארין אמר לגבי תנועות נוער וארגוני נוער.
חאג' יחיא: מעבר לזה שתקציבים לא הועברו, אחד הגופים המרכזיים בעצם שיכולים להנחיל את החינוך הבלתי פורמלי בחברה הערבית הן תנועות הנוער, ולצערי הרב המצב היום זה שארגוני תנועות נוער יהודיים ציוניים כמו הנוער העובד והלומד בעצם שמביאים גישה שהיא לפעמים גישה פטרונית ולפעמים גישה שהיא לא מותאמת לצרכים של הצעירים הערבים, ואני חושבת שהגיע הזמן שמתוך החברה הערבית יקומו מנגנונים שיטפלו ויתנו מענה הולם לצעירים שלנו.
חאג' יחיא: שרף דיבר על זה שבקרב חלק לא מבוטל מהאוכלוסיות המוחלשות בחברה הערבית עצמה קיים חוסר מודעות.
חאג' יחיא: אנחנו לא מודעים בקרב משפחות, במיוחד משפחות שמטופלות על ידי הרווחה, ואנחנו יודעים שהמון משפחות ערביות מטופלות ברווחה, הם לא מצליחים לקבל מענה והם בכלל לא מודעים שיש חוגים ועלות סמלית, ואני חושבת שכדאי מאוד לחשוב על הנושא הזה, איך אפשר להנגיש - - -
מירב בן ארי: את העניין של מיצוי זכויות.
חאג' יחיא: בדיוק.
חאג' יחיא: הנושא המרכזי שמצאנו במחקר שלנו זה שקיימת חוסר התאמה תרבותית בכל מה שקשור לתכנים.
חאג' יחיא: אם בעבר חומרים תורגמו מעברית לערבית מבלי שתיעשה להם התאמה תרבותית, למשל, כל הנושא של מעבר לצה"ל, אני חושבת שזה לא יהיה נכון שאם הצעירים היהודים זה החומר שהם זקוקים לו ממעברם מגיל התבגרות לבגרות, לגבי הצעירים הערבים הנושא הזה הוא לא רלוונטי ואני חושבת שהגיע הזמן שיכתבו תכנים נאותים שיענו - - -
מירב בן ארי: איפה זה מופיע, התכנים האלה שעכשיו ציינת?
חאג' יחיא: ריכזנו את זה בדוח מאוד מקיף שפרסמנו.
חאג' יחיא: הדוח הזה נמצא אצל חברי הרשימה המשותפת.
חאג' יחיא: החסם המרכזי שמצאנו הוא חסם ההון האנושי.
חאג' יחיא: אם בחברה היהודית התחום של הבלתי פורמלי קיים עוד לפני 48' ויש ארגוני חברה אזרחית ויש ארגונים לאומיים שמטפלים בנושא הבלתי פורמלי, הרי בחברה הערבית גם אין את המשאבים האלה.
חאג' יחיא: המשאבים האלה לא הוקצו על ידי המדינה, אבל גם בגלל סדרי העדיפויות במקומיות וארגוני חברה אזרחית, לצערי הנושא הזה לא עלה בראש סדרי העדיפויות.
יוסף ג'בארין: כבוד היו"ר, רק תשומת ליבך להערה שנקבה לגבי גילאים.
יוסף ג'בארין: בחברה הערבית הגיל הזה בין 18 עד 20-21 זה כמעט גיל שלא מקבל שום התייחסות, למה?
יוסף ג'בארין: כי בצד היהודי זו תקופת הצבא, ואז בעצם אין שום התייחסות.
יוסף ג'בארין: צריך אולי להתאים חלק מהתוכניות.
מירב בן ארי: בבקשה, חבר הכנסת סעיד אלחרומי.
סעיד אלחרומי: תודה, כבוד היושבת ראש.
סעיד אלחרומי: תודה גם לחברים שיזמו את הדיון, מסעוד, יוסף, חנין, לאנשי המקצוע שהציגו את הנתונים כאן.
סעיד אלחרומי: אני רוצה להביע קצת תרעומת לגבי הנתונים.
סעיד אלחרומי: אין לנו נתונים עכשיו, מתוך 130 מיליון שקל שמיועדים בתוכנית החומש 2016-2020, זה 922, כמה נוצל פר ישוב.
סעיד אלחרומי: כמה נוצל בסח'נין לחינוך הבלתי פורמלי, כמה נוצל באום אל פאחם וכמה נוצל בנצרת.
מירב בן ארי: זה גם מה שאני שאלתי.
סעיד אלחרומי: שאלה שנייה.
סעיד אלחרומי: דובר על ועדות היגוי יישוביות.
סעיד אלחרומי: בכל ישוב אמורה להיות ועדת היגוי.
סעיד אלחרומי: ועדת ההיגוי היישובית אמורה לפקח על ההוצאות, על הפעילויות שנמצאות שם.
סעיד אלחרומי: מנגנון הרגולציה הזה, הפיקוח על הכסף שזורם לרשויות, אני חושב שאנחנו צריכים לקבל תשובות, גבירתי היושבת ראש, בנושא הזה.
סעיד אלחרומי: לגבי התכנים ונושא התכנים, ועדות ההיגוי, המקום שיושבים שעות על גבי שעות, זה המקום שם.
סעיד אלחרומי: אנשי המקצוע בכל ישוב.
סעיד אלחרומי: אפשר לעשות משהו ארצי.
סעיד אלחרומי: אפשר לתת את התשובות שם ולרדת לרזולוציה של הפעילות הזו או אחרת, אבל כאן אנחנו כמחוקקים, אנחנו שהרמנו אצבע ובתקציב המדינה הוקצה התקציב הענק הזה של 130 מיליון שקל, אנחנו צריכים לדעת שה-130 לא ילכו לחברות בת של משרד החינוך.
סעיד אלחרומי: רבותיי, אני מכיר את זה ממשרדי ממשלה אחרים.
סעיד אלחרומי: 130 מיליון שקל, בסוף נשאר הסיפור על 50 או 40 מיליון שקל.
סעיד אלחרומי: המצב הזה לא נסבל.
סעיד אלחרומי: חובתנו, גבירתי היושבת ראש, שוועדה של החינוך הבלתי פורמלי תקיים גם ישיבת מעקב בתקופה הקרובה, שנזמין את אנשי השלטון המקומי, ראשי הרשויות, שכל אחד יגיד ביישוב שלו כמה נוצל.
מירב בן ארי: יש כאן ראש רשות של המגזר הערבי?
מסעוד גנאים: לצערי לא.
סעיד אלחרומי: התקציב של 650 מיליון שקל הוא לכל המגזר הערבי, ואם יש צורך להסית תקציבים מיישוב ליישוב, אז כן נעשה את זה, העיקר שהילדים יזכו מהתקציבים.
מירב בן ארי: אני רוצה לשמוע את טל מארגוני הנוער, כי זה עלה פה מכמה חברי כנסת.
טל מדר: צהריים טובים לכולם, טל מדר, מועצת ארגוני הילדים והנוער.
טל מדר: אני חייבת להגיד שאין להתווכח עם העובדות שהוצגו.
טל מדר: אכן משנת 2016 פועלים ארגוני הילדים והנוער כשמתוך הארגונים יש שלושה ארגוני ילדים ונוער שהם מובהקים, מהחברה הערבית, של החברה הערבית.
חנין זועבי: שלושה מכמה?
טל מדר: שלושה מ-21, ומעבר להם יש סדר גודל של עוד חמישה ארגוני ילדים ונוער שפועלים גם בחברה הערבית כשהרעיון, אני חושבת, שמייחד את הפעילות של הארגונים זה בכך שהם מביאים מתודה חינוכית ייחודית לחזית העשייה הבלתי פורמלית, אם זה אלמנטים של תרבות או יזמות או סיוע הומניטרי וזה מה שנמצא בחזית התוכן ולכן אנחנו גם מזהים וגם הרשויות זיהו שיש הרבה מאוד רלוונטיות לפעילות, של ארגוני הילדים והנוער בחברה הערבית, וסביב הבטחות לקבלת הכספים, גם ב-2016 וגם ב-2017 לבדה צמחה הפעילות בסדר גודל של 6,000 חניכים וחניכות.
טל מדר: זה נתונים שהם גם מאומתים על ידי משרד החינוך.
מירב בן ארי: שלושה ארגונים ערביים זה אג'יק, הצופים המוסלמים ו - - - ?
טל מדר: הצופים הדרוזים צופי השלום והצופים הקאתוליים, בלי הדרוזים.
מירב בן ארי: הקאתולים, המוסלמים ואג'יק.
מירב בן ארי: והשניים הנוספים שעובדים?
טל מדר: לא, יש יותר משניים.
טל מדר: יש את לתת, יש את מד"א, יש את תרבות ויש את אות הנוער וגם חוגי סיור נמצאים.
מירב בן ארי: זה כמעט שבעה ארגונים שפעילים.
מירב בן ארי: יש שלושה מובהקים לחברה הערבית.
מירב בן ארי: יש גם ארגונים שעובדים, יהודים וערבים.
טל מדר: נכון.
מירב בן ארי: אני רוצה להבין משהו אחד, כי את יודעת שאני בעניינים של ארגוני הנוער קצת.
מירב בן ארי: היה אמור לעבור 7 מיליון שקל ב-2017.
מירב בן ארי: לא עבר.
טל מדר: גם ב-2016.
מירב בן ארי: הכסף הזה הוא כסף הבסיס.
מירב בן ארי: זה אמור להיות ב-2017, 2018.
טל מדר: זה היה אמור להיות ב-2016, 2017, 2018.
מירב בן ארי: אז ה-7 מיליון האלה לא עברו.
מירב בן ארי: אם ה-7 מיליון האלה יעברו לארגוני הנוער, מתוך הניסיון שלי בארגוני הנוער, זה אומר שה-7 מיליון האלה יתחלקו בין 21 ארגונים, הם לא יכולים להיות מוכוונים.
מירב בן ארי: הבעיה, ברגע שהבאנו כסף לארגון, אתה צריך לפזר את זה על כולם, לפי אחוז הגודל, לכן בסוף לאותם שלושה ארגונים, לא משנה שהם לא קיבלו כלום, נראה לי שהם גם היום לא היו מקבלים כי כבר אנחנו צוברים פה כמעט 21 מיליון.
מירב בן ארי: העניין הוא שבעצם עד היום גם ה-7 מיליון שהיו יכולים להתפזר על כולם במשך שלוש השנים האחרונות, גם זה לא הגיע.
טל מדר: נכון, זה לא הגיע.
טל מדר: חשוב לי להגיד עוד פעם, אנחנו פחות כרגע מתעסקים איך יגיע.
טל מדר: יותר חשוב לנו שיגיע, כי הרשויות ממש רוצות ומעוניינות וארגוני הנוער גם מעוניינים, וכדי להקים את התשתיות ולהתגבר על כל האתגרים שציינת כאן, אנחנו צריכים יותר כסף לטובת סניפים בחברה הערבית.
מירב בן ארי: אני אגיד שבחודש הקרוב, שאול גם פה, אתה תגבה אותי בזה, אמור לעבור 6.6 לארגוני הנוער, 3.3 של החינוך, 3.3 שלנו מהאוצר.
מירב בן ארי: זה עדיין לא פותר את ה-7 מיליון שצריך להגיע למגזר הערבי, כי זה כסף שאנחנו מגדילים בכל מקרה.
מירב בן ארי: גם אם נגדיל את התקציב של ארגוני הנוער, הכסף של המגזר הערבי הוא כסף שסומן ונצבע והוא לא נמצא כאן על השולחן.
טל מדר: מבחינתנו משפט הסיום זה שאנחנו נמצאים בשטח למרות מבחינתנו השוקת השבורה שהארגונים נמצאים בה, ואנחנו נכונים להיות יותר.
מירב בן ארי: אוקי, תודה רבה.
מירב בן ארי: חבר הכנסת ג'מעה אזברגה.
ג'מעה אזברגה: אני רציתי להגיד שני דברים.
ג'מעה אזברגה: קודם כול, הסכום באמת האדיר זה לג'וינט, 4.5 מיליון שקל, שזה סכום לדעתי מאוד מכובד.
מירב בן ארי: מה זה ה-4.5 מיליון שקל לג'וינט?
ג'מעה אזברגה: שמעבירים לאג'יק.
מירב בן ארי: אג'יק אני מכירה.
מירב בן ארי: הוא אומר ג'וינט.
ג'מעה אזברגה: הדבר השני שרציתי לדבר עליו הוא נושא של הנשירה במגזר הערבי בכלל אבל במגזר הבדואי בנגב בפרט.
ג'מעה אזברגה: אחוז הנשירה הוא גבוה מאוד.
מירב בן ארי: זה נלקח בחשבון?
ג'מעה אזברגה: במגזר, מתוך ה-922, 3 מיליארד שקל הועברו לאורי אריאל, למשרד החקלאות, ומשם הוא גם עשה בתוך זה עניין של התקציב של החינוך, גם הבלתי פורמלי.
ג'מעה אזברגה: הדבר השני, האם בתוך התקציב יש פירוש לאלימות של הנוער?
מירב בן ארי: תודה רבה, חבר הכנסת אזברגה.
מירב בן ארי: אני רוצה רגע לשמוע נציג של משרד החינוך.
יובל בנימין: יובל בנימין, סגן ראש מינהל חברה ונוער ואמון על התקציב של החינוך הבלתי פורמלי.
מירב בן ארי: בכלל?
יובל בנימין: בכלל, 28 שנים במערכת החינוך, משרד החינוך, מזה חצי מהתקופה הזאת במינהל חברה ונוער כסגן, וכאמור, אמון על התקציב.
יובל בנימין: החלטת הממשלה 922 בעצם הביאה בשורה.
יובל בנימין: 130 מיליון שקל מדי שנה למשך חמש שנים, ומאותו רגע מינהל חברה ונוער בעצם פעל ביחד עם, אני חושב, כמעט כל השותפים פה וגם מי שלא נמצא פה.
יובל בנימין: מיכל נמצאת פה כנציגת שלטון מקומי, ואחרים, ובתאום עם כל השותפים מדיניות משרד החינוך הייתה שקופה וגלויה לאורך כל הדרך.
יובל בנימין: כשדובר על הקצאת המשאב של 130 מיליון, גם מוועד ראשי הרשויות וגם כל הנציגים, באנו והצגנו - - - שכ-70 מיליון שקל ייצא לטובת טיפול פורה לרשויות המקומיות.
יובל בנימין: כ-60 מיליון שקלים אכן הולכים לטובת פעולות ויוזמות חינוכיות, גם כן בשקיפות מלאה ותאום עם כל הצדדים.
יובל בנימין: זה בשביל הפתיח.
יובל בנימין: יש לי פירוט שאני יכול למסור אותו לוועדה בעצם בכל אחת מזירות הפעולה, מהניצולת התקציבית, ויושב פה שאול שמלווה אותנו כאגף תקציבים באוצר.
יובל בנימין: מאז שאישרנו את ה-70 מיליון שקל לכלל הרשויות הערביות, כמה נוצל בשנה הראשונה.
יובל בנימין: אני מזכיר שבשנה הראשונה עת תוקצבנו, ישבנו פה בזמנו, מסעוד, בדצמבר 2016, וכשיצאנו לדרך בפעם הראשונה וכשהסתיימה שנת הלימודים תשע"ז, באו ועד ראשי הרשויות ואמרו, לא ניצלנו את התקציב, בסוף אוגוסט 2017, ובהתאם לפנייתם מתחנו את האישור במשרד החינוך לעוד שלושה חודשים כדי למקסם את אותם 70 מיליון שקל ראשונים.
יובל בנימין: חשוב לי להזכיר את הדבר הזה.
יובל בנימין: אני מדלג רגע לשנה הזאת.
יובל בנימין: השנה הזאת אנחנו בפתחה של שנה שלישית.
יובל בנימין: בתאום עם אגף תקציבים באוצר, בפנייה הקרובה במסגרת אתגרים בחברה הערבית, במסגרת החלטת ממשלה, יש עוד 70 מיליון שקל מתוקצבים.
יובל בנימין: התקציב עדיין לא הועבר ועדת כספים בכנסת, אבל מבחינת מערכת ציבורית, אנחנו כבר ערוכים ויצאנו לקול קורא שכידוע לכולם פה, מבחינת המועד שלו אמור להסתיים ב-14.6, קרי עוד מספר ימים.
מירב בן ארי: קול קורא לרשויות?
יובל בנימין: לכלל הרשויות שיערכו ויגישו בקשה לשנת הלימודים תשע"ט.
יובל בנימין: מבחינתו עשינו את ההיערכות מבעוד מועד.