GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירב בן ארי: עשית גם קול קורא כזה לשנה הזו, נכון?
יובל בנימין: זה מה שכרגע אמרתי.
מירב בן ארי: אז אתה יכול לתת לנו דוגמא, איפה הכסף בעצם?
יובל בנימין: יש פה תוכניות של כלל הרשויות המקומיות לפי המחוזות השונים, מה תוקצב, אפילו גם מה הניצולת נכון לרגע זה, של כל אחת משלושת השנים האחרונות.
יובל בנימין: אז אני אומר, החומר מצוי.
יובל בנימין: מבחינתי הוא גם שקוף וגלוי.
יובל בנימין: כל מאן דהוא שפונה ורוצה לקבל אינפורמציה, הכול שקוף והכול גלוי והכול ידוע.
מירב בן ארי: הייתי רוצה שתביא לנו כאן
מירב בן ארי: מצגת של ניצול הכסף, שתשלח לוועדה או שאנחנו נבקש שפשוט תהיה כאן מצגת עם נתונים.
מירב בן ארי: תן לנו דוגמא לרשות ערבית שכן ניצלה את הכסף.
יובל בנימין: יש פילוח, כמעט כלל הרשויות.
יובל בנימין: הדבר היחיד שאני יכול להצביע עליו, שבין ההקצאה התיאורטית שהוקצבה לרשות המקומית לבין הניצולת יש פער.
מירב בן ארי: אבל יש ישוב שכן ניצל?
יובל בנימין: יש ישובים שניצלו את הכול.
מירב בן ארי: תגיד לנו, נגיד ישוב ערבי שכן התנהל נכון וניצל את הכסף.
מירב בן ארי: תן לנו דוגמא איך זה יכול להתנהל אחרת.
יובל בנימין: מה זאת אומרת להתנהל אחרת?
יובל בנימין: מירב, הקול קורא בעצם מאגד בתוכו קריטריונים שקופים שבעצם הרשויות המקומיות יודעות על מה הן מתוקצבות.
יובל בנימין: זאת אומרת, רשות מקומית יודעת, אפילו בסימולציה שאנחנו נותנים לה באמצעות המחוז, מה הסכום שהיא זכאית לו.
יובל בנימין: מה שקורה מאותו רגע, רשות מקומית שמגישה הצעת תקציב, יש שונות בין רשות אחת לרעותה.
יובל בנימין: צריך לתת את הדעת שגם בין ההקצאה לבין הביצוע בפועל היה תת ניצולת, ואני אומר, הנתונים ימסרו, יש לי אותם פה, של כלל הרשויות.
מירב בן ארי: אז אתה תמסור אותם לוועדה.
מירב בן ארי: אני רוצה לשאול אותך גם על ה-7 מיליון שקל.
יובל בנימין: אם דיברנו על זה ש-70 מיליון שקל הלכו לרשויות מקומיות ו-60 מיליון שקל לפעולות, הפעולות כוללות בין היתר תקצובם של מתנ"סים חדשים, הן מתנ"ס לפעילות חינוכית, תקנות תמיכה לרבות תקנת תמיכה חדשה שתצא השנה, מכוני מנהיגות אזרחית, בתי ספר שדה, מל"שים חדשים שנפתחו במרחבים השונים.
יובל בנימין: לעניין תקנת ארגוני הנוער, תקנת ארגוני הנוער, עד כמה שאני יודע, מירב, מיוחדת לזה גם ישיבה פה של ועדת חינוך ספציפית לעניין - - -
מירב בן ארי: לא, היא בוטלה כי זה מגיע לוועדת כספים בשבועיים הקרובים.
ג'מעה אזברגה: בתי ספר שדה, רק רציתי לדעת.
ג'מעה אזברגה: בתי ספר שדה, שמעתי נכון?
יובל בנימין: בתי ספר שדה של החברה להגנת הטבע.
ג'מעה אזברגה: נבנה?
יובל בנימין: נפתחו שבעה מל"שים חדשים.
ג'מעה אזברגה: אפשר לדעת איפה?
יובל בנימין: בוודאי.
מירב בן ארי: כן, הוא יעביר לנו הכול.
יובל בנימין: תקציב ארגוני הנוער, כדי לסבר את העין ואת האוזן.
יובל בנימין: משנת 2001 ועד שנת 2010 נע במטוטלת שבין 140,000 ל-400,000 שקל.
יובל בנימין: בעצם מאותו הרגע התחילה הצמיחה והשגשוג של ארגוני הנוער, גם תקציבית, ודאי מבחינת הפעילות החינוכית שמתקיימת בשטח.
יובל בנימין: בשנת 2011 כ-660,000 עד 2013.
יובל בנימין: ב-2013 – 3.6 מיליון שקלים.
יובל בנימין: אני רוצה לחדד לכם למה אני מגיע לזה.
יובל בנימין: 2014 – 10.7 מיליון שקל.
מירב בן ארי: אתה לא צריך להגיד לי.
מירב בן ארי: אני נתתי את הכסף לארגוני הנוער.
מירב בן ארי: בשנת 2018 התחלתי ב-39.8.
מירב בן ארי: לי אתה אומר?
מירב בן ארי: מאיפה הגיע הכסף?
מירב בן ארי: זה נחת על ארגוני הנוער מהשמיים?
יובל בנימין: אני מציג את העקומה של הגדילה.
יובל בנימין: ב-2016 בעצם הגענו פעם ראשונה ל-36 מיליון שקלים.
מירב בן ארי: אני רוצה שתתייחס ל-7 מיליון שקל.
יובל בנימין: מירב, אני משלים.
יובל בנימין: 2017 סיימנו, תקציב ארגוני הנוער עמד על 52 מיליון שקלים.
מירב בן ארי: אני יודעת, ומאיפה ה-52 מיליון האלה?
יובל בנימין: הבסיס של ארגוני הנוער שנה שעברה היה 36 מיליון שקלים, ואודות לתוספות של כל הגורמים הרלוונטיים זה צמח ל-52, וזו בעצם הפנייה של ארגוני הנוער שגם קיימת היום לשר החינוך ומנכ"ל המשרד, להעמיד את התקציב כמו שהיה אשתקד.
יובל בנימין: לגופו של עניין, לעניין ארגוני הנוער בחברה הערבית.
יובל בנימין: במסגרת תוכנית העבודה שלנו כיחידה מקצועית, אני רוצה לתקן את מה שאמרת.
יובל בנימין: ה-7 מיליון שקלים לא מוציאים בבסיס תקציב המדינה.
יובל בנימין: הם כן נמצאים בתוכנית.
מירב בן ארי: נכון, אוקי.
יוסף ג'בארין: אפילו יותר טוב.
יובל בנימין: לא, אין יותר טוב מבסיס תקציב המדינה.
יובל בנימין: בסיס יותר טוב מהכול.
יובל בנימין: אז אני אומר, מירב, מבחינתנו כשהייתה היערכות ארגונית, כדי לחלק תקציב של תנועות נוער, ארגוני נוער וגם החברה להגנת הטבע והתקנות החדשות של - - - , מסתמכים על תקנות תמיכה.
יובל בנימין: תקנת תמיכה, בעצם לאורה אנחנו מחלקים תקציב וכל עוד מבחן תמיכה לא מתוקן, מבחן התמיכה תקף הן בתנועות נוער והן בארגוני הנוער.
מירב בן ארי: תשמע, במקרה אני שולטת בחומר של ארגוני הנוער.
מירב בן ארי: אתה צריך לתת תשובה לוועדה איפה 7 מיליון מ-2016 של ארגוני הנוער של החברה הערבית?
מירב בן ארי: זה לא קשור לתקציב התמיכות בכלל.
יובל בנימין: אני משלים.
יובל בנימין: שר החינוך בשנה שעברה שם מתקציבו 7 מיליון שקל.
מירב בן ארי: אבל לא נוצל.
יובל בנימין: בוודאי זה נוצל במסגרת כלל ארגוני הנוער הקיימים.
מירב בן ארי: לא נוצל.
יובל בנימין: אשתקד כשחולקו 52 מיליון שקלים, זה כלל את ה-7 מיליון שקל האלה ששר החינוך - - -
חנין זועבי: אתה לא משכנע.
יובל בנימין: אני מדבר על עובדות.
יובל בנימין: התקציב התוספתי שכלל שר החינוך, כלל 7 מיליון שקלים.
יובל בנימין: הם חולקו.
מירב בן ארי: יובל, לא נעים לי להגיד לך, אבל אתה טועה.
מירב בן ארי: אני אומרת לך, ה-52 שסיימו ארגוני הנוער זה תוספות תקציביות שאנחנו והחינוך נתנו ללא קשר ל-7 מיליון, נכון, טל?
מירב בן ארי: נכון, שאול, אגף תקציבים חינוך?
מירב בן ארי: יש כאן את שאול, אגף תקציבים, אוצר.
מירב בן ארי: אם היה יושב ראש אחר, יכול להיות היה מסכים איתך, אבל אני שולטת בתחום של ארגוני הנוער.
יובל בנימין: בזה אנחנו לא חלוקים, מירב.
יובל בנימין: אני לא אמרתי שה-7 מיליון שקל של ארגוני הנוער של החברה הערבית הגיעו לייעודם.
יובל בנימין: אני אומר שבמקום 7 מיליון שקל שהיו אמורים להיצבע, נוספו 7 מיליון שקל של משרד החינוך - - -
טל מדר: אין בעיה.
טל מדר: קודם כול, התוספות האלה מגיעות לנו ביותר.
טל מדר: זה אחד.
טל מדר: לעניין החברה הערבית, זה לא - - -
מירב בן ארי: זה לא כסף שנצבע לטובת החברה הערבית.
מירב בן ארי: זה שמשרד החינוך נהדר, לא בציניות, והוסיף הרבה כסף לארגוני הנוער, אני מסכימה איתך, ואנחנו כל שקל של החינוך גיבינו בשקל של האוצר, אבל, וזה מה שאומרים גם חברי הכנסת ואני תומכת בהם כי אני משם.
מירב בן ארי: זה 7 מיליון שקל שהגיעו מהחלטה 922 לחמש שנים, לארגוני הנוער של החברה הערבית, וזה הכסף שאתה צריך להגיד לוועדה מתי אתם מתכוונים להעביר אותו.
מירב בן ארי: זהו, סיימתי כאן את העניין של ארגוני הנוער.
מירב בן ארי: יש כאן עוד נושא גדול מארגוני הנוער, אבל אתה תיתן לי תשובה על זה כי אני שולטת בתחום הזה.
יובל בנימין: לא אמרנו דברים שונים, מירב, רק אני אומר, 7 מיליון שקל כדי להגיע לארגוני הנוער, אג'יק, צופי השלום - - -
מסעוד גנאים: הם לא הגיעו.
יובל בנימין: הם לא יכלו להגיע כל עוד תקנת התמיכה לא תוקנה.
יובל בנימין: כל עוד תקנת התמיכה לא מתעדפת אוכלוסיות, מירב, אתם יודעים את זה טוב מאוד.
יובל בנימין: כל עוד תקנת התמיכה לא תוקנה כמתעדפת אוכלוסיות, אז אני אומר, אותם 7 מיליון שקלים, אי אפשר לייחד אותם ולייעד אותם.
יובל בנימין: כל תקציב שייכנס לארגוני הנוער, ואמרנו את זה בפתיח, יתחלק באופן שוויוני כפי שמופיע במבחן התמיכה.
מירב בן ארי: אתם תשיבו לוועדה, זה ייצא גם בסיכום, איפה ה-7 מיליון שקל שמ-2016 צריכים להגיע ב-922 לחברה הערבית ולא עובר, והנה אני אומרת לך שבשבועיים הקרובים יעברו 6.6 מיליון שקל בוועדת כספים לארגוני הנוער, וזה לא כסף של ה-7 מיליון.
מירב בן ארי: אל תחבר.
מירב בן ארי: זה עוד פעם 3.3 שלנו ושל האוצר כדי לתגבר אותם לפעילות קיץ, אז הנה אני כבר מכינה אותך.
מירב בן ארי: אתה צריך לחזור למשרד ולדבר עם המנכ"ל ולהגיד לו שוועדת החינוך וחברי הכנסת רוצים תשובה על ה-7 מיליון שקל.
מירב בן ארי: זהו, סיימתי, כי הדיון הרבה יותר גדול מארגוני הנוער, אבל הנקודה הזאת חשובה וקריטית להם.
חנין זועבי: אני אדבר על שלוש רמות, רמה של תקציב, של תכנון אסטרטגי ושל תכנים.
חנין זועבי: הרמה של תקציב, אנחנו מתרשמים מה-100 מיליון שקל.
חנין זועבי: אני זוכרת, לפני שנה כאשר התחלנו את הדיון בתקציב של 150, נאמר לנו שהתקציב הרגיל של החינוך הפורמלי הוא 900 מיליון.
חנין זועבי: החלק של האוכלוסייה הערבית הם 25% בקבוצת הגיל הזאת.
חנין זועבי: 25% אמורה להיות באופן שוטף יותר מ-200 מיליון, הבסיס הרגיל, וזו התוספת מה-130, כלומר אנחנו מתמקדים ב-130 מיליון ושוכחים את החלק, ה-25% שלנו מ-900 מיליון כאשר ה-130 הוא פחות מאשר החלק השגרתי, חלק היסוד, כלומר יש יסוד בתקציב של חינוך לא פורמלי, 900 מיליון.
חנין זועבי: איפה החלק של הערבים שם?
חנין זועבי: וה-130 אמור להיות תקציב נוסף ל-200 מיליון, אז 200 המיליון שאנחנו מפסידים כל שנה, הוא יותר מאשר ה-130, וכאן ההשקעה שלנו על 130 וכאן בעיית אי ניצול של 130 ואנחנו כל שנה לא שמים לב, מפסידים יותר מ-200 מיליון.
חנין זועבי: הבעיה השנייה, תכנון אסטרטגי.
חנין זועבי: אנחנו, כאילו יש תכנון איך לא לנצל את הכסף, למה?
חנין זועבי: כי כאשר את שולחת קול קורא, את לא מתאימה את הקול הקורא הזה לצרכים ולא לתשתיות הפיזיות שלך ולא לתשתיות הארגוניות, ואת יודעת מלכתחילה שהכסף לא ינוצל, אז במקום תכנון אסטרטגי, מיפוי של תשתיות.
חנין זועבי: ה-א'-ב', מיפוי של תשתיות פיזיות, נייר עמדה, מה חסר, איזה תשתיות פיזיות חסרות לחברה הערבית וקודם כול למלא את המחסום העיקרי הזה של תשתיות פיזיות ואחר כך - - -
מירב בן ארי: להתאם את הקול קורא.
חנין זועבי: כן, ולקצות תוכניות.
חנין זועבי: מירב, את יודעת מה ההטעיה העיקרית?
חנין זועבי: שמשרד החינוך מקצה תקציבים שהוא יודע שהתקציבים האלה לא ינוצלו, על מנת לסמן 'וי' ולהגיד, הקצתי.
חנין זועבי: קול קורא, תשאלי את ראשי הרשויות, יגידו לך כמה הקול הקורא בתכנים שלו, בבירוקרטיה שלו לא מתאים לצורך של החברה הערבית, אז אל תגיד לנו קול קורא.
חנין זועבי: קול קורא הוא חלק מהבעיה.
חנין זועבי: יש בעיה של קול קורא לא רק בחינוך הלא פורמלי.
חנין זועבי: יש בעיה של קול קורא בכל התחומים.
חנין זועבי: קול קורא מותאם לצרכים של החברה היהודית.
חנין זועבי: למשאבי אנוש ברשויות המקומיות של היישובים הערבים, הם לא מספיקים.
חנין זועבי: אפילו ברמה הבירוקרטית איך למלא את הטופס וברמת הצרכים, אז תכנון אסטרטגי, לעשות מיפוי של תשתיות פיזיות של היישוביים הערביים, מה חסר, ולמלא את החסר הזה.
חנין זועבי: אחר כך לדבר על תכנים ועל תוכניות.
חנין זועבי: למפות את הבעייתיות בתשתיות הארגוניות, למשל, תוכניות נוער, איך לחזק ואיך להקים תוכניות נוער.
חנין זועבי: יש לך במשרד החינוך מחלקת נוער שכאשר אנחנו אומרים ההעצמה וזהות ולטפל בבעיית הניכור, יש לך שם עובדים שרודפים אחרי איזה שיר בוקר בית הספר שם, ואם הוא שר מאוטיני, אז הוא מתקשר לבית הספר ואומר לו, זה שיר לאומני.
חנין זועבי: מאוטיני, מולדת.
חנין זועבי: מאוטיני, זה שיר לאומני, ואנחנו מדברים על איך לטפל בבעיית הניכור ואיך להעצים ארגוני נוער.
חנין זועבי: מלכתחילה ארגוני הנוער, אסור להם לדבר למציאות של הנוער הערבי.
חנין זועבי: מלכתחילה יש לך מנטליות של פקידים זוטרים במשרד החינוך שהמעמד שלהם להיות לויאליים לאדון יותר גדולה מאשר האדון עצמו מבקש מהם.
חנין זועבי: מה זאת אומרת חינוך לא פורמלי?
חנין זועבי: זו חירות, זו הזהות שלנו, ואחר כך יש לך פקיד שאחרי השירים הוא יודע מה השיר הזה, והשיר הזה לא מתאים ולמה, אז תכנים של זהות?
חנין זועבי: קודם כול אנחנו לא רוצים פקידים זוטרים שיש להם את המנטליות של איך להיות לויאלי לאדון, ואנחנו רוצים מישהו שיתאים את עצמו לצורך, יהיה רגיש לצורך של הערבים.
חנין זועבי: אני מסכמת את התוכן.
חנין זועבי: תכנים של זהות, של נשירה, של אלימות.
חנין זועבי: מחלקת נוער במשרד החינוך היא חלק מהבעיה ולא חלק מהפתרון.
יובל בנימין: 34.4 מיליון שקל הושקעו בתשתיות לבינוי וחיפוי - - -
חנין זועבי: אולי תקשיב ותפנים קצת במקום האובססיה להגן על משרד החינוך?
חנין זועבי: אולי תלמד קצת?
מירב בן ארי: יובל וחנין, אני מבקשת, יש לנו דיון טוב.
מירב בן ארי: חבל עכשיו להתעסק בוויכוחים.
מירב בן ארי: אני רוצה רגע לשמוע את נציגת השלטון המקומי, מיכל מנקס.
מיכל מנקס: אני חייבת לומר שאנחנו כאן היום בכדי להעביר מסר שחבל לי שלא כולם שומעים.
מיכל מנקס: הרי אפשר שיהיו המון תלונות ויש הרבה תלונות, אבל אנחנו בחרנו לסמוך בתקציבים שהוקצו ולוודא מיצוי עד לכדי מקסום של התקציבים הללו.
מיכל מנקס: אנחנו עובדים במרכז השלטון המקומי בשני רבדים: רובד ראשי הרשויות המכירים ויודעים ויש קבוצה לא מבוטלת של ראשי רשויות שעובדת בצמוד למשרד החינוך עם המשנה למנכ"ל ובודקת איתם את המהלכים והצעדים, והרובד המקצועי לו שותפה בכירה הדר שנמצאת כאן לצידי, מנהלת מחלקת נוער וצעירים.
מיכל מנקס: אנחנו יחד עם סמנכ"ל החברה הערבית אצלנו שכרגע לא בדיון כי הוא נמצא בנצרת, כי אנחנו מתכננים יחד עם משרד החינוך יום עיון לבעלי תפקידים וראשי רשויות במגזר הערבי כדי ללמד אותם למצות את התקציבים, לעבוד איתם על הקולות הקוראים, והצעד הראשון - - -
מירב בן ארי: נסרין נתנה כאן דוגמא על הערים המעורבות.
מירב בן ארי: עכשיו דיברת על זה שהוא נמצא בנצרת, אבל זה חייב להיות אחת המשימות שלכם.
מיכל מנקס: עוד שנייה נתמקד בזה.
מיכל מנקס: אני רוצה גם לדבר על מה שעלה כאן.
מיכל מנקס: סיפור המיפוי – משרד החינוך, מינהל חברה ונוער עבד על פיתוח של אפליקציה ומתווה יחד עם עוד משרדי ממשלה כדי לעשות מיפוי לא רק של מוסדות חינוך, אלא של מבני ציבור.
מיכל מנקס: אנחנו הצטרפנו למיזם הזה וחיברנו את מינהל הפיתוח של משרד החינוך ואנחנו הולכים יחד לעשות מודל, וכמובן שזה כולל גם את הפיס כדי להתאים את הצרכים של החברה הערבית, ובאמת הסיפור של התשתיות הוא אחד החוסרים הקשים.
מיכל מנקס: המסר החשוב הוא שאנחנו עוקבים אחרי.
מיכל מנקס: סוף-סוף יש תקציב.
מיכל מנקס: אנחנו באמת רוצים שהוא יגיע.
חנין זועבי: מה זה סוף-סוף?
חנין זועבי: איפה 20% מהתקציב השגרתי השוטף?
מירב בן ארי: מיכל, תודה.
מירב בן ארי: מה שאומרת חברת הכנסת זועבי, שזה נכון שיש את החלטה 922.
מירב בן ארי: מה שכן, היא אומרת שלתקציב הבלתי פורמלי שתוקצב מ-900 מיליון שקל, היא אומרת שאם זה 20%, אז איפה זה נכנס גם או שכל הכסף של המגזר הערבי לבלתי פורמלי הוא רק מההחלטה הזאת?
מירב בן ארי: אני חייבת להבין.
מירב בן ארי: עלי הייכל, ממונה חינוך חברתי קהילתי בחברה הערבית, במשרד החינוך.
עלי הייכל: אני רוצה לדבר בנושא של החלטת הממשלה 922.
עלי הייכל: בכל שנה יש 130 מיליון, כמו שכולם יודעים.
עלי הייכל: הכסף מחולק לשלושה רבדים.
עלי הייכל: יש לנו את הרובד הרשותי, והקול קורא כביכול, ואני מדבר על הקול קורא בנושא של קול קורא לחינוך בלתי פורמלי, למנהיגות, למעורבות חברתית.
עלי הייכל: הרובד השני זה הניהולי, שזה כביכול עניין של המטה יישום עם הג'וינט, והרובד השלישי זה הרשותי, זה כביבול שמדבר על נושא המתנ"סים, ונפתחו בחברה הערבית 11 מתנ"סים חדשים שנותנים פעילות בחברה הערבית, כמו איכסאל, עילוט, טובא זנגריה, שיבלי - - -
מירב בן ארי: הם נפתחו בשלוש השנים האחרונות?
עלי הייכל: נפתחו במיוחד בגלל ההחלטה - - -
מירב בן ארי: בגלל ההחלטה של 922.
עלי הייכל: 922.
עלי הייכל: יש לנו את המל"שים.
עלי הייכל: מל"שים, מרכזי לימוד שדה.
עלי הייכל: דובר פה שיש שבעה מל"שים והם אזוריים.
עלי הייכל: יש בסח'נין - - -
מירב בן ארי: תשמע, אתה אמנם נותן נתונים מאוד מעניינים.
מירב בן ארי: קודם כול חבל שלא הבאתם אותם במצגת.
מירב בן ארי: אתה אומר 11 מל"שים.
עלי הייכל: יש לנו מצגת.
מירב בן ארי: אין בעיה, אז בואו תשלחו לנו.
עלי הייכל: אנחנו נשלח לכם את המצגת.
מירב בן ארי: את הנתונים של מה נפתח בעקבות 922, כי אנחנו לא יודעים באמת.
מירב בן ארי: אני אומרת לך, אני פה שלוש שנים בוועדה הזאת ועוד לא ראיתי.
קריאה: יש לי מצגת קטנה, אם אתם רוצים.
מירב בן ארי: לא, עכשיו זה לא הזמן להעלות מצגת.
מירב בן ארי: יש פה עוד אנשים שרוצים לדבר.
עלי הייכל: יש מצגת מאוד ארוכה, מאוד מפורטת ברמת איפה כל דבר נפתח.
עלי הייכל: אולי אתם יודעים את השיטה של המנכ"ל ואיך הוא מבקש את המצגת.
עלי הייכל: יש לנו.
מירב בן ארי: תשלח לוועדת חינוך.
מירב בן ארי: אנחנו נפיץ לכל חברי הכנסת.
מסעוד גנאים: דרך אגב, עלי היה אחראי עלי.
מסעוד גנאים: היה מפקח של החינוך החברתי כאשר הייתי מורה, רכז חינוך חברתי לפני כשש שנים.
עלי הייכל: כבוד גדול.
עלי הייכל: אני רוצה להגיד בנושא של האסטרטגיה, מה שאמרת.
עלי הייכל: דיברו פה השלטון המקומי.
עלי הייכל: היום יש ועדה ואני חבר בה, והדר נמצאת בו, גם חברה בה, שאנחנו ממפים את כל מבני הציבור ועושים משהו מיוחד לחברה הערבית.
עלי הייכל: את צודקת בזה שהחברה הערבית נשכחה המון זמן.
עלי הייכל: עכשיו רוצים לקדם את הנושא על מנת שהתשתיות לחינוך הבלתי פורמלי יהיו הולמים, ואני לא רוצה לשכנע פה אף אחד שהחינוך הבלתי פורמלי, וזה החלום שלי, שתוכנית "אתגרים" והחינוך הבלתי פורמלי יהיה מהסיבות שהחברה הערבית, יהיה אקטיביזם חברתי לבני נוער נגד כל תופעת האלימות, ותאמיני לי שאנחנו עובדים, כל אחד במקומו לטובת החברה הערבית.
עלי הייכל: עוד דבר.
עלי הייכל: יש לנו המון דברים שאנחנו עושים ב-50 מיליון כל שנה.
עלי הייכל: גם חינוך מוזיקלי, גם מל"שים, גם מתנ"סים, גם מפעלים ארציים, "עתיד ישראלי".
מירב בן ארי: תשמע, אתה מדבר לעניין ואני רוצה להגיד לך, אמרתי עכשיו לגנאים, שאני פה הרבה זמן בוועדה ועוד לא שמעתי ככה בצורה מפורטת על ההתנהלות.
מירב בן ארי: זה מאוד מרשים.
מירב בן ארי: לא בציניות, ברצינות.
מירב בן ארי: אני באמת חושבת שתשלחו לנו, ואני אדבר עם יו"ר הוועדה שאנחנו נעשה כאן דיון מעקב על כל מה שקורה בחברה הערבית, כי העברתם כאן דברים טובים ומעניינים, אבל אנחנו רוצים גם לראות את זה כתוב, וגם אנחנו רוצים שחברי הכנסת, שלא סתם כולם כאן.
מירב בן ארי: אנחנו רוצים לקבל את זה מסודר.
מירב בן ארי: יכול להיות שנעשה עוד דיון אחד בעניין.
מירב בן ארי: בכל מקרה תעביר לנו.
מירב בן ארי: זה נשמע מאוד מעניין.
יוסף ג'בארין: עלי לא התייחס לתקציבים.
מירב בן ארי: ג'בארין, קודם כול הוא התייחס להרבה מהדברים.
מירב בן ארי: גנאים פה נותן לי רשימות, כל הזמן שמתארכות.
מירב בן ארי: בבקשה, חבר הכנסת טלב אבו עראר.
טלב אבו עראר: תודה גבירתי היושבת ראש.
טלב אבו עראר: אני גם מודה ליוזמים.
טלב אבו עראר: הבעיה כאן לא בבניית התוכניות, אלא ביישום התוכניות בעיקר בחברה הערבית.
טלב אבו עראר: הרי כמה שיותר השקעה בחינוך, אנחנו נפחית מפשיעה.
טלב אבו עראר: מערכת החינוך הבלתי פורמלית ביישובים הערביים צולעת, עם כל הכבוד.
טלב אבו עראר: הייתי ראש המועצה של ערערה בנגב בשנת 2000 עד 2004.
טלב אבו עראר: אני חושב שיש כאן מדיניות שננקטת בחברה הערבית בהעברת התקציבים.
טלב אבו עראר: מה עושים משרדי הממשלה?
טלב אבו עראר: נותנים הרשאה תקציבית לבניית גן או בניית בית ספר והם יודעים מלכתחילה שיש בעיות קרקע שם, וגם נותנים זמן, יש לך תוך שנה-שנתיים, אם לא, הכסף חוזר לקופת המדינה.
טלב אבו עראר: קופת המדינה מלאה מהתקציבים של הערבים.
טלב אבו עראר: זו האמת.
טלב אבו עראר: ויש לנו בעיית קרקע בעיקר בחברה הערבית בנגב, בחברה הבדואית.
טלב אבו עראר: האמת, שיש שם תביעת בעלות ביישובים הערביים.
טלב אבו עראר: אי אפשר להקים שם גן, להקים בית ספר.
טלב אבו עראר: מינהלת הבדואים מתגאה שהיא עושה עבודה נפלאה, והיא נכשלה בתפקיד, לא עושה כלום.
טלב אבו עראר: אפילו לנסות להגיע להסדר פיתוח היישובים, פיתוח הקו הכחול, לא מנסים אפילו, למוסדות ציבור, ולכן החינוך הבלתי פורמלי שהוא מרכיב חשוב בחינוך, אני קורא לו משלים לחינוך הפורמלי, אם זה במתנ"סים או בפעילויות שעושות הרשויות המקומיות, כמעט ואני לא מרגיש את זה.
טלב אבו עראר: בחברה הערבית בנגב כמעט זה לא מורגש.
מירב בן ארי: אנחנו לא נעסוק ברגשות, אנחנו נעסוק במציאות והם יצטרכו לדווח לנו מה הם בדיוק עושים.
טלב אבו עראר: ולכן כאן התכל'ס, מתי מעבירים את התקציבים האלו.
מירב בן ארי: התקציב עבר.
מירב בן ארי: הוא צריך להעביר לנו את התוכנית.
מירב בן ארי: שאול, אגף תקציבים חינוך, בבקשה.
שאול קירשנבום: שאול קירנשבום.
שאול קירשנבום: אני אשמח לפרט איך הכול התחיל, מה הייתה החשיבה ואיך הגיעו בכלל לסכום של 130 מיליון שקל ומה באמת קורה עם התוכנית.
שאול קירשנבום: תקציב חינוך בלתי פורמלי עמד ב-2016 בסביבות ה-450 מיליון.
שאול קירשנבום: מה שאתם רואים בתוכנית שנקראת "חינוך בלתי פורמלי", לאו דווקא הכול זה נושאים שאתם קוראים להם חינוך בלתי פורמלי.
שאול קירשנבום: התקציב עמד על 450 מיליון שקל.
שאול קירשנבום: ידוע באמת שכמעט לא הלך ממנו שום דבר לחברה הערבית, ובהחלטה 922 באו ועשו תיקון.
חנין זועבי: ככה כל שנה, 450 מיליון?
מירב בן ארי: הוא אומר שלא 900.
שאול קירשנבום: 900 מיליון שקל זה התקציב בחינוך בלתי פורמלי.
יובל בנימין: ה-900 זה על שינויו.
שאול קירשנבום: לא, זה גם לא על שינויו.
שאול קירשנבום: בתוכנית שנקראת "חינוך בלתי פורמלי", במשרד החינוך בספר התקציב יש נושאים שהם לא מה שתגדירו חינוך בלתי פורמלי.
שאול קירשנבום: לא תנועות נוער וארגוני נוער.
מירב בן ארי: הנטו זה 450.
מירב בן ארי: שמעתי את זה היום על תקציב, משהו אחר, של משרד הביטחון שהוא 70 מיליארד אבל הנטו הוא 60 מיליארד, כי 10 מיליארד זה כל מיני חברות.
מירב בן ארי: אותו דבר פה.
מירב בן ארי: הברוטו זה 900.
מירב בן ארי: תכל'ס לבלתי פורמלי זה 450 מיליון שקל.
שאול קירשנבום: יש נושאים נוספים - - -
מירב בן ארי: שגם הרבה כסף.
שאול קירשנבום: שהם לא מה שאת מגדירה חינוך בלתי פורמלי.
שאול קירשנבום: החינוך הבלתי פורמלי עמד על 450 מיליון שקל, ונכון, מתוכו כמעט ולא הוקצה לחברה הערבית, ולכן החלטה 922 באה לתקן את זה.
שאול קירשנבום: מה היא אמרה?
שאול קירשנבום: אנחנו נתקן את מנגנוני ההקצאה במשרד ונבטיח שהחברה הערבית תקבל כפי השיעור שלה באוכלוסייה.
שאול קירשנבום: היה ברור שזה לא ריאלי עכשיו לבוא ולקחת מכל התקציב ולקחת מזה עכשיו רבע לאוכלוסייה הערבית, כי תהיה פגיעה גדולה מדי.
שאול קירשנבום: משרד האוצר הוסיף מעל ה-450 מיליון עוד 138 מיליון.
שאול קירשנבום: עוד 8 הלכו ל-15 תקנים בחברה הערבית.
שאול קירשנבום: סך הכול 138 מיליון כדי להעמיד את התקציב כולו על סדר גודל של בערך 630 מיליון שקל, כשאז רבע מתוכו הולך לחברה הערבית.
שאול קירשנבום: ככה עבד המנגנון תוך הבטחה שמתקנים את מנגנוני ההקצאה במשרד החינוך להבטיח שהכסף הזה אכן יגיע כל שנה לייעודו.
שאול קירשנבום: זו הייתה החשיבה מאחורי זה וזה מבחינת הסכומים.
שאול קירשנבום: מבחינת ההקצאה, התקציב כולו הוקצה גם ב-2016, גם ב-2017 במלואו.
שאול קירשנבום: השאיפה שלנו שיהיה ביצוע מלא לגמרי של הכסף הזה.
שאול קירשנבום: אנחנו חושבים שזה מאוד חשוב.
שאול קירשנבום: ב-2016 לדוגמא, בסוף השנה ראינו שלא נצליח לבצע את כל הכסף ולכן העברנו 35 מיליון לבינוי של שיפוצים של חינוך בלתי פורמלי על מנת שהכסף יבוצע.
יוסף ג'בארין: הכסף, זאת אומרת ה-130 מיליון.
שאול קירשנבום: ה-130.
שאול קירשנבום: ראינו שאין תוכניות פדגוגיות שמוכנות בשביל 130 מיליון שקל.
שאול קירשנבום: הרשאה להתחייב אפשר להביא וישר לעשות את זה בשיפוצים של חצרות, כל מיני דברים של חינוך בלתי פורמלי, ואתם מכירים את הקול הקורא שיצא בסוף, חד פעמי, על מנת שנוכל באמת לתקצב את כל ה-130 מיליון שקל כי אנחנו רוצים לבצע את הכול, ובאמת זה מה שעשינו.
שאול קירשנבום: ב-2017 כל הכסף תוקצב כולו, ואנחנו גם מנסים לדאוג שכולו יבוצע כמו שצריך ואם יש מקומות, לדוגמא השנה, אם אני רואה השנה שמקור של 2017 לא בוצע במלואו, לא הצליחו לבצע מסיבות אחרות, אז אנחנו מוודאים שהשנה זה ילך למקומות שכן צריך לבצע.
שאול קירשנבום: האינטרס הוא שכל הכסף יבוצע כמה שיותר בהקדם.
שאול קירשנבום: התוכנית נבנתה בשיתוף עם השלטון המקומי, בשיתוף עם הרשויות הערביות ועם המשרד והיא מלכתחילה ככה תוכננה, שחלקה הולך לפיתוח של תשתיות, חינוך בלתי פורמלי בחברה הערבית.
שאול קירשנבום: חלק זה פעילויות דרך המשרד, חלק זה פעילויות דרך הרשויות, שזה הקול הקורא, דבר שהיה ידוע לכולם מלכתחילה ועם הדרך גם רואים, באמת מטייבים איפה התוכניות יוצאות לפועל יותר טוב, והמטרה היא ללא ספק שכמה שיותר כסף יגיע בסופו של דבר לתלמיד בסוף הדרך.
שאול קירשנבום: כמה שיותר חוגים וכמה שיותר פעילויות.
שאול קירשנבום: לגבי תנועות הנוער, מישהו פה אמר שכאילו כתוב במסמך שהכסף לתנועות הנוער, 17 מיליון - - -
קריאה: לא, זו טעות.
שאול קירשנבום: זו טעות.
שאול קירשנבום: ארגוני הנוער תוקצב, לא בוצע.
שאול קירשנבום: תנועות הנוער, בוצע.
מירב בן ארי: הם העבירו את הכסף.
מירב בן ארי: הם תקצבו את זה.
יוסף ג'בארין: כן, אבל מה אנחנו צריכים לעשות כדי להבטיח שזה יועבר?
יוסף ג'בארין: איל אומר לנו, זה בכלל לא יועבר.
חאג' יחיא: הכסף נמצא במשרד החינוך.
חאג' יחיא: הוא צריך לחתום על הצ'ק והוא לא חתם על הצ'ק.
מירב בן ארי: הוא תקצב את זה.
מירב בן ארי: את ה-7 מיליון הם נתנו.
מירב בן ארי: העביר למשרד החינוך.
מירב בן ארי: הכסף עבר לכל שנה.
מירב בן ארי: זה גם מה שנסרין אמרה.
חנין זועבי: אבל זה שיח של חירשים.
מירב בן ארי: לא, מה פתאום, הם יתנו לנו.
מירב בן ארי: חבר הכנסת יונס.
מירב בן ארי: בבקשה יונס.
ואאל יונס: גבירתי היושבת ראש, אני פשוט רוצה לדבר באופן כללי, לא מספרים.
ואאל יונס: קודם כול מבורך מה שאמר עלי על 11 מתנ"סים שנבנו במגזר הערבי.
ואאל יונס: זה באמת משמח.
ואאל יונס: אני פשוט קורא למשרד החינוך ולממשלה ולמדינה כולה להפנים שהכסף הזה שאתם משקיעים בו בחינוך לא פורמלי, הוא התשובה היחידה למיגור הפשיעה במגזר הערבי.
ואאל יונס: זה לא לבנות תחנות משטרה ולא להוסיף עוד שוטרים.
ואאל יונס: תנו את הכסף הזה, תבנו בו הרבה מתנ"סים.
יובל בנימין: זה תקציב צבוע וסגור גם.
ואאל יונס: אבל למה לא מעבירים אותו?
מירב בן ארי: מה שהם אומרים, יונס, זה שכן יש את הכסף וכן יוצא קול קורא עוד שבועיים וכן הרשויות אמורות לקחת את הכסף.
מירב בן ארי: אנחנו רצינו לדעת מה קורה עד היום.
מירב בן ארי: זה מה שחסר לנו.
ואאל יונס: השאלה, הכסף הזה אם מועבר לרשויות, הם יכולים להשתמש בו לדברים אחרים?
ואאל יונס: לא.
יובל בנימין: מוגדר למה.
ואאל יונס: אז מה הבעיה?
מירב בן ארי: הם יתנו לנו תשובות.
מירב בן ארי: הם אומרים שיש להם.
מירב בן ארי: עלי אמר פה כמה דברים ואז ברגע שהוא התקדם, אמרתי לו, בוא תבהיר לחברי הכנסת בדיוק מה קורה, ואם צריך אנחנו נעשה כאן המשך על האירוע הזה.
מירב בן ארי: אני אומרת לך, אני פה הרבה זמן בוועדה הזאת ולא הייתה ועדה ספציפית נקודתית.
מירב בן ארי: כל הכבוד ליוזמים, אבל אנחנו לא עושים פה דיון וסיימנו.
ואאל יונס: כי אנחנו פשוט כחברה סובלים מפשיעה ומאלימות.
ואאל יונס: זו התשובה פשוט.
מירב בן ארי: עאטף מועדי, בבקשה.
מירב בן ארי: תגיד גם את התפקיד שלך.
עאטף מועדי: מנכ"ל ועדת המעקב לענייני חינוך ערבי.
עאטף מועדי: מצטרף לדיון פה ויש לי הצעה, גבירתי היושבת ראש.
עאטף מועדי: לדעתי, לפני שיוזמים עוד כנס או עוד ישיבה מורחבת לדון בתוכנית הזו, צריך להאריך את התוכנית, הארכת ביניים, לדעת איפה אנחנו.
עאטף מועדי: אנחנו כבר שעה מחפשים את ה-7 מיליון ולא מוצאים אותם.
עאטף מועדי: אני לא חושב שגם נמצא אותם בדיון הבא, אז לפחות צריך משרד החינוך יחד עם הוועד הארצי לראשי רשויות, בואו נשב ובאמת נאריך את התוכנית, נעמוד על הקשיים, על הצלחות, על תקנות.
עאטף מועדי: צריך לשנות תקנות של תנועות הנוער, אז שלוש שנים אנחנו מדברים על זה ושום דבר לא זז.
עאטף מועדי: בינתיים אם אתם שמים לב, אנחנו מדברים על 70 מיליון, לא על 130, כי ה-70 זה לפעילות, 60 זה על יוזמות.
עאטף מועדי: מי אמר שצריך לפתוח את המתנ"סים, לחכות לתוכנית 922, תוכנית החומש וגם מל"שים.
עאטף מועדי: למה לא יזמו קודם?
עאטף מועדי: לא ניצלו את הסמכויות שלהם ואת ההשפעה שלהם וכן להקים ולפתוח את המתנ"סים.
עאטף מועדי: לנו יש הרגשה שכולם קפצו על המציאה של ה-922 ועל תוכנית החומש.
עאטף מועדי: זה גם תקף לגבי תנועות הנוער היהודים עם רוח ציונית שבינתיים מחכים לכסף, כי הם התרחבו, הם הוסיפו עוד.