GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חני פלג: במסגרת קידום האנרגיות המתחדשות, בכל מערכת החינוך בארץ רשויות בשיתוף פעולה עם המשרד להגנת הסביבה, משרד החינוך, מאפשרים ליזמים - - -
יעקב מרגי: לפני היזמים.
יעקב מרגי: היום בתי ספר חדשים באגף בינוי, פיתוח, בתי ספר חדשים, הם ירוקים?
חני פלג: הם ירוקים, כן.
חני פלג: יש לנו תוכנית של חומש.
חני פלג: כל חמש השנים הבאות עשרה בתי ספר החדשים הנבנים הם בהיבטים ירוקים בשיתוף המשרד להגנת הסביבה.
יעקב מרגי: רק עשרה?
חני פלג: כל שנה, עשרה חדשים.
יעקב מרגי: בסדר, נבנים יותר מעשרה חדשים.
חני פלג: נבנים, אבל כרגע זו התוכנית שהייתה.
חני פלג: גם בתי ספר מחודשים נכנסים למיזם הזה והמשרד בשיתוף המשרד להגנת הסביבה שהוא נותן אנשים מומחים כדי לפתח היבטים סביבתיים בנושא בניה ירוקה.
חני פלג: עיריית ירושלים לקחה את כל הגגות של בתי הספר, כ-122 מוסדות חינוך שבו הם הציגו גגות סולאריים על כל בתי הספר.
חני פלג: זה בשיתוף המשרד להגנת הסביבה, חברה מוריה וחברת אינטל, משרד החינוך ועיריית ירושלים, מחלקת החינוך של ירושלים, שבהם התלמידים יכולים און-ליין להסתכל על צג בתוך בית הספר.
חני פלג: לכל בית ספר יש צג שבו ילדים יכולים לראות כמה חשמל נחסך.
חני פלג: קיבלתי נתונים מהחברה, שהיקף הפרויקט הוא 7 מגה וואט מותקן ב-70 דונם גגות.
חני פלג: יצור האנרגיה המתחדשת כ-10 מיליון קילו וואט בשנה שמהווים 10% מצריכת החשמל של עיריית ירושלים, והפחתת הפליטות השנתית היא 9.9 מיליון 2 קילו C02 פליטות הנחסכים בכל שנה.
חני פלג: מה שיפה, שפותחה גם תוכנית לימודים לתלמידים האלה, שהילדים בסופו של דבר, הנתונים הם ברורים להם כי זה מתרגם את זה לכמה שעות של נורה או מזגן שעובדים על החשמל הפיקה המערכת הסולארית באותו יום וכמה זיהום נחסך.
חני פלג: זה מתורגם אחר כך, אם הם היו נוסעים במכונית, כמה הם היו יכולים לחסוך.
חני פלג: את התאים הסולאריים יש גם בהמון עיירות היום, כמו בחיפה, בתל אביב, בכרמיאל, באשדוד.
חני פלג: בנוסף לזה יש לנו גם תוכניות חינוכיות שהן פועלות מ-א' עד ט', שנקראות "אנרגיה בראש אחר", שיתוף משרד החינוך ומשרד התשתיות, וגם יש לנו "מניעים את הגלגל", שתלמידים בהשכלה כללית מכיתות י' עד י"ב מכינים תוכנית בנושא, הנושא שאתה הצעת, תחבורה בת קיימא, והם מוצאים כל מיני פתרונות.
יהודית גידלי: בניה של בית ספר ירוק יקרה יותר?
חני פלג: בטווח הקרוב, כן.
חני פלג: לטווח הרחוק יש פער קטן היום.
יעקב מרגי: אדם קרומר.
אדם קרומר: שלום, שמי אדם קרומר, אני המנכ"ל של חברה בשם "תובנה ירוקה" ומייסד מיזם בשם "מאה אלף גגות סולאריים".
אדם קרומר: אנחנו בעצם מארגנים רכישות קבוצתיות של מערכות סולאריות.
יעקב מרגי: אתם מצליחים להוזיל את זה?
אדם קרומר: משמעותית, כן.
אדם קרומר: בשורש העבודה בעצם יש היבט של חינוך הציבור בעצם לבוא ולחשוף אנשים למידע הזה.
אדם קרומר: אנחנו בוועדה ממשיכים לדבר על הבעייתיות בעצם העובדה שארגון עסקי צריך להיות זה שחושף את המידע ולא הממשלה.
אדם קרומר: אני חושב שגם פה ובאופן כללי בנושא הזה, היעדים שמציבים הם מאוד נמוכים.
אדם קרומר: אגב, אם אנחנו מדברים על חינוך, יש פה העברה של מסר לתלמידים, מקטן ועד גדול, שאנחנו צריכים לשאוף לבינוניות ומטה ולא שאנחנו מסוגלים לשנות משהו בעולם הזה, אז זה דבר ראשון.
אדם קרומר: אני חושב שאין גם הבנה עמוקה של הדחיפות פה של העניין.
אדם קרומר: אם אלף אנשים מתים בכל שנה בישראל כתוצאה מייצור חשמל - - -
יעקב מרגי: זיהום אוויר.
אדם קרומר: לא, 2,500 מזיהום אוויר, 1,000 מייצור חשמל, יותר מתאונות הדרכים, יותר מפיגועים, יותר ממלחמות, יותר מאלימות במשפחה, כל מיני נושאים.
יעקב מרגי: אפרופו רופין שדיברתי, דיברתי על אובדנות בישראל.
יעקב מרגי: כמה נהרגים מתאונות דרכים בשנה?
יעקב מרגי: 350.
יעקב מרגי: יש מספר דומה ואף יותר של מתאבדים בשנה.
יעקב מרגי: מה התקציב למאבק בתאונות הדרכים לעומת התוכנית הלאומית לאובדנות?
אדם קרומר: אתה צודק לגמרי.
אדם קרומר: שניהם ביחד פחותים מזה.
יעקב מרגי: כנראה יש דברים שצועקים יותר.
יעקב מרגי: גם במוות יש דברים שצועקים.
אדם קרומר: נכון.
אדם קרומר: זה מוות יחסית שקט, למות מסרטן ריאות.
יעקב מרגי: עדיף לא למות בכלל, לא מזה ולא מזה.
אדם קרומר: כמובן.
אדם קרומר: בכל אופן, מעבר לנושא הזה יש פה גם באמת, כמו שיעל כהן-פארן אמרה, כסף על הרצפה שיכול להגיע למוסדות, ויש פה מסר חינוכי שצריך לעבור.
יעקב מרגי: מסכים איתך לגבי הקצב.
יעקב מרגי: תראה, אין חוק.
יעקב מרגי: אם היה חוק שהופך את זה לחובה, אז הקצב היה אחר.
יעקב מרגי: אנחנו מדברים על יעדים שהעולם הציב והמדינה רוצה להדביק את הפערים האלה, ומדברים על יוזמות וולונטריות של האזרחים.
יעקב מרגי: כפי שאמרתי, הדרך עוד ארוכה, אבל גם צריך להסתכל על הדרך הארוכה שעשינו בתקופה הקצרה הזו של הגברת המודעות.
יעקב מרגי: הדיון הזה הוא הגברת מודעות.
יעקב מרגי: נכון שבסוף נסכם דברים ונקרא למשרדי הממשלה לעשות כך וכך, אבל זה חלק מהעבודה.
אדם קרומר: אין ספק שבאמת דברים מתקדמים, אבל אני כן חושב שיש פה תפקיד לבוא ולומר, מוסד חינוכי בישראל, חובה שהוא יקים מערכות כאלה.
יעקב מרגי: אנחנו נקרא בסיכום למוסדות.
אדם קרומר: כן, וגם לעזור במימון הראשוני הזה שהוא המכשול בעצם.
יעקב מרגי: חבר הכנסת דב חנין הוא מהשדולה וגם מיוזמי היום הזה בכנסת.
דב חנין: תודה גם על רשות הדיבור וגם על קיום הדיון החשוב הזה.
דב חנין: תודה והערכה לכולכם, שותפים ושותפות, סטודנטים, מרצים.
דב חנין: באמת הערכה גדולה על הפעילות שאתם עושים.
דב חנין: הזירה האקדמית בישראל היא זירה מאוד חשובה במאבק הסביבתי בארץ.
דב חנין: קודם כול היא זירה שבה פעיל אחד הארגונים הסביבתיים החשובים ביותר, ארגון "מגמה ירוקה", ארגון שהוא מוביל לא רק באקדמיה ובאוניברסיטאות אלא יש לו תרומה עצומה בכל המאבקים הסביבתיים בתוך האוניברסיטאות ומחוץ להן.
דב חנין: בכל זירה סביבתית הצעירים והצעירות האלה של "מגמה ירוקה" מגיעים, פעילים, מובילים.
דב חנין: המון תודה והערכה לכם.
דב חנין: בשנה האחרונה אחת היוזמות שגם "מגמה ירוקה" הייתה שותפה לה, הצליחה, אפרופו אוניברסיטאות, וזו הייתה היוזמה שלנו מול האוניברסיטה העברית בירושלים, להעתיק את ההשקעות של האוניברסיטה מדפוסים ומערוצים שהם מזיקים לסביבה, מהלך מאוד חשוב, וזו ההזדמנות מכאן לקרוא לכל האוניברסיטאות האחרות לקחת דוגמא מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
יעקב מרגי: במיוחד שהיא שכנעה אותנו שזה רווחי.
דב חנין: לטווח הבינוני.
יעקב מרגי: ובטוח.
דב חנין: זה גם בטוח וגם רווחי והעולם הולך לכיוון הזה.
דב חנין: יש הרבה אוניברסיטאות בעולם שעשו את הצעדים האלה.
דב חנין: בירושלים האוניברסיטה עושה את זה.
דב חנין: בואו נקדם מהלך כזה בכל האוניברסיטאות בישראל.
דב חנין: זה מאוד חשוב.
דב חנין: אחרי הברכות אני רוצה בכל זאת לעבור לביקורת.
דב חנין: כשאני מסתכל במבט כולל, ואני אומר את זה בהרבה כאב.
דב חנין: אני בעצמי הגעתי לפה מהאקדמיה.
דב חנין: לימדתי באוניברסיטת תל אביב בפקולטה למשפטים, אגב, גם נושאים שקשורים לסביבה.
דב חנין: כשאני מסתכל על האקדמיה הישראלית, האוניברסיטאות בישראל והמצב הסביבתי או המשבר הסביבתי, אנחנו במרחק גדול מהמקום שבו אנחנו צריכים להיות.
דב חנין: עדיין האוניברסיטאות בישראל מספרות לנו ומלמדות את הסטודנטים שלנו על העולם של העבר ואולי קצת על העולם של ההווה, אבל הן לא מכשירות את הסטודנטים לעולם של המציאות של המאה ה-21 שהיא אחרת לגמרי, שבה הדרמה הסביבתית היא הרבה יותר קיצונית, אבל גם הצורך בפתרונות סביבתיים הרבה יותר חד ובולט.
דב חנין: האתגר לאקדמיה הרבה יותר משמעותי.
דב חנין: הצורך בחשיבה מחוץ לקופסה לא רק בהיבטים הטכנולוגיים, אלא גם בהיבטים החברתיים והתרבותיים, הוא דרמטי.
דב חנין: האוניברסיטאות לא שם.
דב חנין: אני מאוד מברך על הדיון הזה.
דב חנין: כמו שאמרת, אדוני היושב ראש, זה דיון שמטרתו לקדם מודעות, ואני הייתי שמח שאנחנו כאן בוועדת החינוך של הכנסת ננהל דיאלוג מתמשך עם האוניברסיטאות, ברמה הבכירה ביותר שלהן כדי לשאול את השאלות.
דב חנין: אנחנו כמובן כמערכת פוליטית לא יכולים לנהל את האוניברסיטאות ולא יכולים לקבוע לאוניברסיטאות, אבל אנחנו יכולים בהחלט לנהל דיאלוג ולהציב אתגרים בפני האוניברסיטאות איך האוניברסיטאות שלנו יכשירו סטודנטים לעולם האמיתי שבו אנחנו כולנו כבר נמצאים.
דב חנין: זה האתגר הגדול.
דב חנין: זה הנושא הגדול וזו המשימה שאם נצליח בה, נעשה שינוי אמיתי.
יעקב מרגי: אני אקרא סיכום קצר.
יעקב מרגי: הוועדה מודה לחברי הכנסת שיזמו את הדיון ומלווים את כל היום הזה, יום הסביבה בכנסת.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת למועצה להשכלה גבוהה להוציא הנחיה לקמפוסים לעשות את תפקידם כמגדלור סולארי, וכאן אני מצטט אותך מילה במילה, אם יש תקרית דיפלומטית, תיקח אחריות, ולקדם בקצב מהיר פרויקטים של התייעלות אנרגטית והקמת מערכות סולאריות על גגות המבנים בקמפוס.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד להגנת הסביבה לחדש את תקן קמפוס ירוק, לעשות מעקב שנתי אחר התקדמות האוניברסיטאות כתנאי להחזקתו.
יעקב מרגי: אחד היעדים, אחד התנאים, כיסוי 25% משטח הגגות בקמפוסים עד 2020 ו-100% עד 2025.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת לשלטון המקומי לנצל את גגות בתי הספר ומבני הציבור לטובת הצבת מערכות סולאריות.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד החינוך לעבור לבניה ירוקה בכל מוסדות החינוך החדשים שנבנים בתוכנית החומש הנוכחית.
יעקב מרגי: מודים לכם ומאחלים לכם הצלחה.
יעקב מרגי: הנושא: מעורבות חברתית של סטודנטים בקהילה – לציון יום הסטודנט, ביוזמת חברת הכנסת מירב בן ארי שהיא יושבת ראש השדולה והיא מחויבת והיא ביקשה אתמול את התנצלותה אלי ואת רשותי לאחר חצי שעה כי היא תהיה בדיון אחר.
יעקב מרגי: אתן דברי פתיחה ליושב ראש התאחדות הסטודנטים.
30696: תודה רבה.
30696: רם שפע, יושב ראש התאחדות הסטודנטים הארצית.
30696: קודם כול שלום לכולם ולכולן, כייף לפתוח את הדיון הזה.
30696: אנחנו עוברים מוועדה לוועדה, ואכן כמו שאמרת, יושב ראש הוועדה, גם מירב בן ארי נמצאת בדיון אחר וגם עליזה לביא, שהן יושבות ראש השדולה, המשותפות, כל אחת בדיון אחר על סטודנטים וכך גם היום נמשך.
30696: למעשה הדיון הספציפי הזה, אני תיכף אתן לערן להציג קצת פרטים יותר לעומק.
30696: רק אגיד בכמה מילים כלליות שמי שעוד לא ראה ו/או ראתה את דוח הצעירים שלנו, אז כשיהיה לכם משעמם בהמשך היום, חס וחלילה, תעלעלו קצת, כי בסופו של דבר הוועדה הזאת דנה בדיוק בנושא שבחרנו להקדיש לו את הדוח וזה בעצם בתפקיד הנוסף, השלישי של האקדמיה בישראל.
30696: כולנו מכירים טוב את תפקידי המחקר וההוראה שהם הבייסיק שההשכלה הגבוהה מתעסקת בה, אבל בסופו של דבר, בינינו, הנדבך של האקדמיה הוא בעצם המעוז האחרון של האפשרות שלנו כמדינה להשפיע על מי שעתיד להיות אזרח, במקרה הזה הסטודנטים והסטודנטיות, ואנחנו מרגישים, אנחנו אומרים את זה בכל מקום, התפקיד הזה של לעודד את ההשכלה הגבוהה לעסוק במי הוא הסטודנט ואיזה סטודנט הוא יצא ואיזה אזרח תורם ופעיל הוא יהיה בחברה, כרגע המערכת לא ממלאה בצורה מספיק טובה.
30696: אני אומר את זה לכולם פה, ממל"ג/ות"ת דרך המוסדות האקדמיים.
30696: נוח לא להתעסק בזה.
30696: זה תפקיד קשה.
30696: הוא מורכב.
30696: לעודד סטודנטים להתעסק ולראות את החברה הישראלית במקומות היותר מוכרים, שזה לא תמיד קל וכייף, ויותר קל להישאר במיינסטרים.
30696: יש עבודה טובה בחלק מהמקומות ואל תגידו אחר כך שלא אמרתי שגם יש עבודה טובה.
30696: אני מכיר, אבל ביום הזה צריך גם להגיד את מה שפחות טוב.
30696: אני אומר, יש הרבה עבודה טובה ותיכף גם ערן יציג את חלקה, אבל אני אומר, התפקיד שלנו זה לדאוג שהעבודה הזאת תימשך כל הזמן, גם דרך המל"ג/ות"ת בפעולות הנרחבות של הקורסים וגם בתוך המוסדות.
30696: באמת אני חושב ששווה לקרוא את הדוח שלנו.
30696: מיקדנו אותו השנה בעולם של מעורבות חברתית ופוליטית, מילה מפחידה נורא, אבל צריך גם בה להתעסק.
ערן לוי: צהריים טובים לכולם, אני ערן לוי, מנהל המחלקה למדיניות ומעורבות חברתית בהתאחדות הסטודנטים הארצית.
ערן לוי: תודה רבה ליושב ראש הוועדה, לחברי הכנסת שמכבדים אותנו וכמובן לחברת הכנסת עליזה לביא ומירב בן ארי שעזרו לנו לקדם את הדיון החשוב הזה.
ערן לוי: אני רוצה לפתוח בנתון מאותו דוח הצעירים שרם שפע לפניי הציג לכם, נתון שאותי הוא מטריד.
ערן לוי: הדוח מראה באחד מהגרפים שלו ש-81% מהסטודנטים חושבים שתפקידם לפעול לשינוי חברתי, בעוד שרק 30% מהם מרגישים שיש להם את הכלים באמת לעשות את זה.
ערן לוי: סטודנט/ית בישראל חושבים שהתפקיד שלהם והמקום שלהם, באמת יש להם את ההזדמנות והשלב בחיים לבוא ולעשות שינוי בחברה, אבל הם לא מרגישים שיש להם מספיק כלים לעשות את זה, וזה מהות הדיון מבחינתי היום, לדבר על זה שבאקדמיה יש כלים באמת עצומים וכמעט אין סופיים, ממחקר דרך הוראה ובאמת המון כלים שאפשר לתת.
ערן לוי: בתוך אותה מערכת אקדמית הכלים האלה נמצאים כדי שלא רק סטודנטים יוכלו לבוא ולשנות את פני החברה, אלא המערכת כולה יכולה לצאת החוצה ולרדת ממגדל השן ולעשות שינוי מהותי באמת.
ערן לוי: אני אתן לכם קצת איזושהי הקדמה שאני חושב שהיא תוכל לתת לנו בסיס לדיון.
ערן לוי: אני חושב שיש פה לא מעט אנשים ונשים חשובים וחשובות שיכולים לתת את נקודת מבטם על הנושא הזה שנקרא תפקידה השלישי של האקדמיה.
ערן לוי: בשנת 2013 פרסמה המל"ג חוברת אשר עסקה בתפקידה השלישי של האקדמיה.
ערן לוי: חוברת זו הצהירה על עמדת המל"ג, לפי מלבד תפקידיה הקלאסיים למחקר והוראה, לאקדמיה תפקיד שלישי וחשוב, עיצוב פני החברה.
ערן לוי: הידע והכלים המצויים באקדמיה מהווים אוצר בלום שניתן לגייסו לתועלת ולצרכי החברה בישראל.
ערן לוי: על כן, גם דעתנו וגם עמדת המל"ג באותה חוברת, על האקדמיה לראות במעורבות חברתית כאחד מתפקידיה.
ערן לוי: במסגרת ובעקבות אותו דיון וגם על בסיס ההקמה של הוועדה לתכנון ולתקצוב שהקימה את הוועדה למעורבות אקדמיה וקהילה, הנושא הזה התרחב אך לא מספיק.
ערן לוי: הוועדה למעורבות אקדמיה וקהילה שיושבת תחת הות"ת מפעילה קורסים למעורבות אקדמיה בקהילה, קורסים משלבי עשייה חברתית שמשלבים בין נושאים אקדמיים ופרקטיקה, פרויקטי דגל וממש קורסי חשיפה בקהילה, ואנחנו יודעים שהמוסדות מחבקים את התמיכה הזאת ומייצרים דברים מאוד יפים, אבל שוב אני אזכיר, לא מספיק.
ערן לוי: עוד נתון מדוח הצעירים שלנו מראה כי 70% מהסטודנטים בעד הוספת קורסים משלבי עשייה חברתית לתוכנית הלימודים.
ערן לוי: אנחנו בהתאחדות כל הזמן מדברים על לא רק ללמוד אלא גם אנחנו מחפשים פרקטיקה.
ערן לוי: השילוב הזה של ידע אקדמי ויציאה לשטח והתנסות פרקטית, מאוד מהותי לסטודנטים.
ערן לוי: אני לא הולך לגלול ולפרוס את המשאבים הרבים והעיסוק הרב של התאחדות הסטודנטים במעורבות חברתית.
ערן לוי: אני חושב שלפחות 95% מהיושבים בשולחנות פה מכירים את העשייה הענפה שלנו ואני לא רוצה להתעכב על זה.
ערן לוי: עם זאת, ההתאחדות רואה בהתנסות במעורבות חברתית כחשובה ביותר לעיצוב ערכיהם של הצעירים בישראל, התנסות פרקטית במערכות מורכבות, נושא שלא ניתן ללמוד אותו בצורה הולמת וראויה באולם ההרצאות.
ערן לוי: אני רוצה בעצם לסכם את הדברים שאמרתי עד עכשיו על כל זה שיש באמת הרבה התגייסות של הרבה מערכות, בין אם זה הות"ת, בין אם זה המוסדות ועוד גופים כאלה ואחרים, אז על אף כל הדברים שנאמרו, בפועל לצערנו תפקידה השלישי של האקדמיה נשאר בעיקר על גבי חוברות ומסמכים.
ערן לוי: תקציב הוועדה למעורבות אקדמיה וקהילה בות"ת מהווה חלק זעום מתקציב הות"ת.
ערן לוי: אנחנו מדברים על 0.2% מתקציב הות"ת שמושקע במעורבות אקדמיה וקהילה.
ערן לוי: אני חושב שכולם יכולים להסכים איתי שזה לא תקציב שנותנים לתפקיד שלישי של מערכת.
ערן לוי: מעט מאוד מוסדות אקדמיים חרטו על דגלם מצוינות חברתית.
ערן לוי: יחד עם זאת, עוד ידברו פה מוסדות שכן עשו את זה, אבל אני רוצה לדבר על זה שהרוב לא עשו את זה.
ערן לוי: מרבית המוסדות המתוקצבים אינם מקצים משאבים נוספים לנושא מעבר למה שמתקבל מות"ת, וזה לא בסדר.
ערן לוי: יתר על כן, אנחנו מאמינים כי לא מספיק לשלוח סטודנטים להתנדב או לבצע פעילות בקהילה.
ערן לוי: יש צורך בגיוס המערכת האקדמית כולה.
ערן לוי: במערכת האקדמית יש המון כלים שיכולים לתת.
ערן לוי: אפשר לתת אותם לסטודנטים שיוצאים החוצה.
ערן לוי: אפשר לתת אותם לאנשי סגל כדי לייצר את אותו שינוי מהותי ולא פחות מדרמטי בחברה בישראל.
ערן לוי: אנחנו נמצאים בתחילתה של מהפכה בנושא, שקיימת אולי בעשור-שניים האחרונים, אך המהפכה עדיין בתחילה ולא תהפוך משמעותית ללא גיוס כולל של המערכת.
ערן לוי: על כן, אנחנו בהתאחדות הסטודנטים פונים לוועדת החינוך של הכנסת בבקשה לקרוא למל"ג ולמוסדות האקדמיים בישראל לאמץ ולחבק את המעורבות החברתית בקהילה כתפקידה השלישי של האקדמיה באמת וביתר שאת.
ערן לוי: מדובר במשאבים ייחודיים לאקדמיה היכולים לשפר משמעותית את פני החברה בישראל.
יעקב מרגי: אם הבנתי בקצב, במשפט אחד אני אסכם, אוהבים לעשות לנו על הכתף, צאו, תתנדבו, אבל המוסדות לא שותפים לעשייה הזאת במידה, אם בכלל.
יעקב מרגי: מירב מובילה את היום הזה, כפי שאמרתי, יחד עם חברת הכנסת עליזה לביא.
יעקב מרגי: אנחנו מודים לה שהיא הגיעה.
יעקב מרגי: אישרנו לך לאחר ואני מודה לך עוד יותר שזה לא היה חצי שעה.
יעקב מרגי: אם הבנו במשפט אחד, זה יפה שאתם מצפים מאיתנו להיות מעורבים חברתית, אבל אם אתם כבר מצפים, תהיו דוגמא ותהיו גם טריגר למהלך הזה.
ערן לוי: אנחנו שם.
יעקב מרגי: רשויות שמעורבות יותר בקטע הזה של שילוב וניצול המשאב הזה, רואים הצלחות, אז רק תחשוב איפה שיש הצלחה, אם היית יכול להכפיל את זה, למנף את זה, התרומה היא רבה ואדירה.
יעקב מרגי: אנחנו דיברנו בדיון הקודם על תו ירוק.
יעקב מרגי: כנראה נצטרך לייצר תו חברתי שמבחינת קנאת סופרים, תרבה חוכמה, גם יתמרץ במשהו.
ערן לוי: אני רוצה רק להוסיף עוד משפט אחד בלבד.
ערן לוי: אני רוצה לתת דוגמא של אם אנחנו ניקח סטודנט להנדסת מכונות לצורך העניין, ניתן לו לצאת לקהילה לעשות את הפעילות שלו, הוא ייצר אימפקט איקס, ניתן לו קורס אקדמי בנושא, ליווי מהותי, עמוק מתוך המערכת האקדמית שתדע לכוון אותו ולתת לו את הכלים הנכונים, והוא יעשה עשר איקס ועשרים איקס.
יעקב מרגי: שני נקזים, לא נזקים של משרד הבריאות.
יעקב מרגי: שתי נקודות זכות זה לא מספיק.
ערן לוי: אני מדבר על הידע, אני לא אומר רק לתת לו מלגה כדבר כזה או אחר.
ערן לוי: אני אומר, בואו ניתן לו את הכלים שמצויים באקדמיה.
יעקב מרגי: רועי פולקמן.
רועי פולקמן: גונבה אלי שמועה שאתה לומד בטכניון או בוגר הטכניון.
ערן לוי: לא מהנדס, אבל בוגר טכניון.
רועי פולקמן: שזה אתגר בפני עצמו לייצר מעורבות חברתית, והטכניון עושים את זה כיעד לדיון נפרד, ברשותך.
רועי פולקמן: יצא לי פעם להיות יועץ של הטכניון.
רועי פולקמן: אני ממש בשני סנט אגיד בקצרה, כי אני באמת הולך תיכף לדיון על המעונות, ומירב כאן, אז קטונתי.
רועי פולקמן: אני אגיד על כמה תוספות בעיניי לגישה שאומרת שמעורבות חברתית זה לפתוח ערוצי התנדבות, שזה דבר אחד אבל אני חושב שצריך להסתכל קצת יותר רחב על זה, וזה מה שרק הבקשה שלי להגיד.
רועי פולקמן: אחד, על דרכים שגם הייתי מעורב בעבר בניסיון לייצר אותם וגם ראיתי אותם מוסדות חינוך אקדמיים בחו"ל.
רועי פולקמן: אחד, כניסה ויציאה של אנשי מעשה בין האקדמיה למערכת האזרחית-ציבורית, מגזר שלישי, דבר שמאוד מקובל במדינות אחרות, הרבה פחות כאן.
רועי פולקמן: ליוויתי את ראש אגף התקציבים היוצא שהוא אדם עם מעורבות חברתית אדירה.
רועי פולקמן: לא סתם פיתו אותו באופן אדיר ללכת למוסד אקדמי מוביל בעולם בחו"ל, כי המוטיבציה של מוסדות אקדמיים להביא אנשי מעשה, לבוא ולהגיד, ראש אגף תקציבים של מדינת ישראל, בוא לשנה של מחקר אקדמי אצלנו במוסד וכו', יש מוסדות בחו"ל שמשקיעים בזה המון כסף.
רועי פולקמן: אני אומר את זה בכוונה למל"ג.
רועי פולקמן: יושבים כאן בית ספר למדיניות ציבורית.
רועי פולקמן: כל החיבור הזה בין אנשי מעשה, מה שקוראים בלעז practitioners לבין אקדמיים, האקדמיה הישראלית לאורך שנים הייתה קצת סנובית לעניין הזה.
רועי פולקמן: זה רע מאוד, כי המעבר הזה, אדם בא לשנתיים לאקדמיה, מלמד סטודנטים, פוגש סטודנטים, מדבר על העשייה שלו וחוזר למערכת הציבורית.
רועי פולקמן: המעברים האלה בארץ לא קורים הרבה.
רועי פולקמן: זה חיבור שחשוב להגיד.
רועי פולקמן: שניים, internship, התמחות.
רועי פולקמן: יצא לי ללוות כשהייתי מהמייסדים של "רוח חדשה".
רועי פולקמן: הקמנו פרויקט של התמחות שבו סטודנטים תמורת שכר היו בקיץ בעיקר עושים התמחות בארגונים חברתיים.
רועי פולקמן: האג'נדה שלנו הייתה בארגונים ירושלמיים, אבל גם זה, המערכת האקדמית בכללותה לא מינפה את זה.
רועי פולקמן: מאוד מקובל בחו"ל.
רועי פולקמן: אתה מייצר ממשק שבו סטודנט גם גומר את האקדמיה עם ידע מעשי וגם מתחכך בשטח.
רועי פולקמן: לא קיים פה מספיק.
רועי פולקמן: אפשר לעלות מדרגה בזה.
רועי פולקמן: אנחנו השקענו בזה אז הרבה כסף.
רועי פולקמן: כמובן התנדבות, ידברו על זה כאן הרבה, ודבר אחרון, אני רוצה לדבר על הצד הפיזי.
רועי פולקמן: יושב כאן יובל בדולח.
רועי פולקמן: "תוצרת הארץ" וכל הנושא הפיזי של "איילים" וכפרי הסטודנטים.
רועי פולקמן: אני תיכף יוצא מכאן לוועדת הפנים לדיון על מעונות.
רועי פולקמן: אחת החלמאויות הגדולות, כמי שבא מהאקדמיה הירושלמית, זה כמובן ששמו מעונות סטודנטים, תקעו אותם בהר הצופים, ניתקו אותם מהעיר.
רועי פולקמן: אותו דיון היה עם הטכניון לאחרונה, על מעונות הסטודנטים של הטכניון בעיר נפרדת שתיקרא "עיר הטכניון", כמו "עיר האוניברסיטה העברית".
רועי פולקמן: דרך אגב, משתי תפיסות עולם שגם ההנהלה של האוניברסיטה העברית וגם הנהלת הטכניון אמרו, אני אגיד על העברית, אני לא אגיד על הטכניון.
רועי פולקמן: אמרו, תראו, הבעיה של האוניברסיטה זה העיר.
רועי פולקמן: ככה הם היו מציגים את זה לאורך שנים, ולכן אם נבנה עיר נפרדת שתיקרא "עיר האוניברסיטה", אז תודה רבה, הכול יהיה בסדר, ולכן אפרופו מעורבות חברתית, חלק מהפיצוח של זה קשור בתפיסת המעונות ותפיסת המגורים שבה החיבור בין האקדמיה לרשות המקומית תגיד, אני בונה מעונות סטודנטים בלב העיר, אני בונה עכשיו מעונות בהדר בחיפה, אני מעורב יחד עם העירייה.
רועי פולקמן: זה נכון כמובן באוהלו וזה נכון בהרבה מקומות.
רועי פולקמן: אנחנו נבנה תפיסה פיזית שבה הסטודנטים גרים בקהילה ואז באופן הרבה יותר טבעי הם מעורבים בחיים של הקהילה, לא בכוח שהם גרים באיזו שכונה נפרדת ואז נשלח אותם לשעתיים התנדבות באיזו עמותה ונגיד שהם מעורבים חברתית.
רועי פולקמן: זו ההרצאה שלי לגבי הדיון על מעורבות חברתית.
רועי פולקמן: מגורים, התמחות, זה גם תוכניות לאנשים בכירים בכל מיני תפקידים בשירות הציבורי.
יעקב מרגי: אני בין לבין, לפני שאתן לחברי הכנסת היוזמים, אמנם החמצתי, רוצה להודות לזאת שדואגת לנו לשתייה בדיונים, משימה לא קלה.
יעקב מרגי: היא יצאה, לא שמעה, אלכסנדרה, אבל היא תקבל את זה בדיונים הבאים.
יעקב מרגי: חברי הכנסת המובילים את היום הזה.
יעקב מרגי: מירב בן ארי ועליזה לביא.
מירב בן ארי: תודה רבה ליו"ר הוועדה על הדיון הזה, בכלל שותף שלי נהדר לכל מה שקשור לענייני סטודנטים, אז תודה רבה.
מירב בן ארי: יום הסטודנט זה יום חגיגי.
מירב בן ארי: זה חשוב להגיד תודה.
יעקב מרגי: גם כשאני מזניח אתכם, יש לי תירוץ.
יעקב מרגי: אני אומר, מירב מטפלת.
מירב בן ארי: נכון, שזה נחמד, זה הדדיות, וכמובן לחברת הכנסת, חברתי עליזה לביא על היום החשוב הזה.
מירב בן ארי: זה יום חגיגי, יום שבאמת הכנסת מציינת, אבל היא מציינת לאורך כל השנה.
מירב בן ארי: היום במיוחד יש דיון במליאה, יש שדולה חגיגית עם שר החינוך, עם יו"ר הכנסת, כמובן גם אתכם.
מירב בן ארי: אנחנו לאורך כל השנה עוסקים בסטודנטים.
מירב בן ארי: זה לא רק היום, זה משהו כללי ומשהו שאנחנו בכלל חושבים שזה אחת האוכלוסיות שאנחנו באמת שמנו עליה את הזרקור, בטח אני ועליזה שאנחנו מובילות גם את השדולה.
מירב בן ארי: אני אתייחס לשני דברים.
מירב בן ארי: אחד, היום הזה הוא בסימן מעורבות חברתית, ובצדק.
מירב בן ארי: לשמחתי מצאתי שותף ושותפים שכמובן ישר התגייסו למשימה וראו בזה משימה לאומית, אז צריך להגיד גם תודה.
מירב בן ארי: אתה שותף נהדר אבל כל הצוות מאחוריך שלקחו את הדגל הזה של מעורבות חברתית.
מירב בן ארי: אני בסיפור של מעורבות חברתית כבר שנים.
מירב בן ארי: זה חלק מהדי.
מירב בן ארי: אן.
מירב בן ארי: איי שלי עוד כשהייתי יו"ר אגודת הסטודנטים בבינתחומי וגם בעשר השנים שניהלתי מרכזים לנוער בסיכון וראיתי סטודנטים ומה זה עושה להם מבחינת שינוי חברתי ובכלל גם שינוי אישי.
מירב בן ארי: אני הגעתי לכנסת ב-2015.
מירב בן ארי: זה היה החוק הראשון שלי.
מירב בן ארי: חיכיתי שלוש שנים בהמתנה עם סקרים, עם ישיבות, עם מחקרים, ובאמת לאחר שכבר הבנתי שכנראה לא אצא משם, הובלתי את החוק ובאמת העברנו אותו בקריאה ראשונה ובעזרת השם שבוע הבא תהיה בוועדת החינוך הכנה לקריאה שנייה, שלישית.
מירב בן ארי: זה קורס אחד במשך כל התואר, אחד, יחיד ומיוחד, שבו סטודנטים יוכלו לקבל הזדמנות לראות משהו אחר, כי אנחנו חושבים שהמדינה, שלא מספיק מה שנקרא, נותנת את ההזדמנות, כי סטודנטים עסוקים ולחוצים, ובאמת לתת להם הזדמנות שאנחנו רוצים לתת להם, קחו שתי נקודות זכות אבל תהיו מעורבים.
מירב בן ארי: לא הופתעתי ולא עשיתי פרצוף מופתע כשראיתי את הנתונים של הסקר של ההתאחדות, סקר מעולה.
מירב בן ארי: פרגנתי עליו גם בוועדות האחרות.
מירב בן ארי: ראיתי את הסקר, מי שרוצה, זה בעמוד 15, עד כמה המוסד החברתי, אני ומאיר, גם היה לנו דיון על זה שבוע שעבר, עד כמה המוסד החברתי מעודד.
מירב בן ארי: מסתבר שהמספרים מאוד נמוכים.
מירב בן ארי: שוב לא עשיתי פרצוף מופתע כשראיתי שמכללת ספיר והמרכז הבינתחומי מובילים במספר הסטודנטים.
מירב בן ארי: אמרתי את זה גם בדיון במליאה, שהמכללות מובילות בכלל מעורבות חברתית.
מירב בן ארי: וכן, התאכזבתי ממספר הסטודנטים.
מירב בן ארי: שלוש שנים חיכיתי עם החוק.
מירב בן ארי: אם הייתי רואה כאן נתונים כפולים, לא הייתי מגישה אותו, כי אני פחות בסגנון של ללכת פה ולקדם, אבל לצערי זה לא מתקדם ואנחנו צריכים למנף את הנושא של מעורבות חברתית בכל מקום שאנחנו נמצאים בו, בכל אפשרות, כי זה באמת לא רק מה שהסטודנט ייתן לקהילה, זה מה שהסטודנט יקבל מעצמו.
מירב בן ארי: אני רוצה לומר עוד משהו אחד לגבי כפרי הסטודנטים, שהייתה לי את הזכות, הנה, בדולח פה, החמוד הזה, אי אפשר להגיד לו לא, שהגיע עם התוכנית של רילוד, עם תוכנית של שמולי שהיה איתי.
מירב בן ארי: ביקשתי ממנו לבוא ולפרגן לו.
מירב בן ארי: ראיתי את התוכנית של רילוד, 'עפתי' על התוכנית, תוכנית שמכניסה את החבר'ה לתוך העיר, לא שמה אותם על הגדר, לא שמה אותם על ההר.
מירב בן ארי: ראיתי את התוכנית.
מירב בן ארי: הייתה לי את הזכות להרחיב אותה לעוד חמישה כפרים שעובדים היום מדהים.
מירב בן ארי: תשמעו, בסוף, נכון, זה גם עניין של משאבים ותקציב, אבל אני תמיד אומרת, וגם השבוע אמרתי את זה.
מירב בן ארי: בסוף זה רק בזכות האנשים.
מירב בן ארי: יש פה את הדיקן של מכללת ספיר?
מירב בן ארי: אתה רואה את הבן אדם ואתה מבין למה החבר'ה מתנדבים.
מירב בן ארי: אתה רואה את יובל ואת החבר'ה בהתאחדות ואתה מבין למה אנשים רוצים לשנות את החיים של אנשים אחרים.
יעקב מרגי: לזה כיוונתי בדברים שלי.
יעקב מרגי: איפה שיש פעילות, זה מורגש.
מירב בן ארי: וזה נכון.
יעקב מרגי: זה win-win.
מירב בן ארי: אני דיברתי רק על ספיר, אבל יש כאן - - -
יעקב מרגי: באר שבע, גם כן מה שקורה שם בשכונות.
מירב בן ארי: יש כאן מוסדות אקדמיים, לא להגיד מכללות כי יש גם כמה אוניברסיטאות, לא הרבה לצערי אבל יש, שזה בנפשם והם אומרים, אנחנו לוקחים את זה כמשימה לאומית.
מירב בן ארי: לא מספיק טוב, בגלל זה תגיע הצעת החוק.
מירב בן ארי: לא מספיק משפיע.
מירב בן ארי: בגלל זה אנחנו נקדם, אבל בסוף, חבר'ה, המטרה שסטודנטים יהיו יותר ויותר מעורבים.
יעקב מרגי: עליזה.
עליזה לביא: תודה אדוני היושב ראש גם על הדיון היום וגם בכלל על העבודה והמכוונות.
עליזה לביא: הסטודנטים האלה, המשאב הלאומי שלנו, העתיד שלנו, מי שגם יירש אותך ואותי ואת כל ההנהגה שקיימת ואנחנו צריכים לבוא ובאמת לראות איך מדייקים ואיך עושים, ובאמת תודה לך חברתי היקרה מירב בן ארי על ההתגייסות המלאה שלך מהרגע הראשון שהגעת לכנסת, ולהתאחדות הסטודנטים, לרם ולכל החברים, באמת על ההבנה שהנושא הזה של מעורבות חברתית, ויושבים פה נציגי התאים ועוד פעילים שאנחנו במהלך השנה מדברים הרבה בכלל על המעורבות גם הפוליטית, אבל גם החברתית.
עליזה לביא: יש פה, אגב, פער מאוד גדול.
עליזה לביא: תסתכלו לגבי ההצבעה.
עליזה לביא: שיעורי ההצבעה הם 82%.
עליזה לביא: הסטודנטים שלנו מגיעים אחרי שירות צבאי ושירות לאומי וצריך להבין את זה.