GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ניזאר מג'דוב: מי שמעוניין גם להירשם לאמי"ר לבד, אז גם לקבל את האפשרות הזאת.
עיסאווי פריג': זה דיון אחר.
עיסאווי פריג': אתה מערבב.
ניזאר מג'דוב: לא, לא, אני מדבר בדיוק על התאריך של ה-5.7 שנערכים בו גם במקביל למבחן הפיזיקה, ואז אם אנחנו דוחים את המועד של הבחינה, אז פשוט צריך גם לקחת בחשבון את המבחנים האלה.
ניזאר מג'דוב: אני למשל אתן דוגמא.
ניזאר מג'דוב: יש לי תלמידה שקיבלה במועד האחרון ציון של 737 וזה מספיק לה מבחינת פסיכומטרי, אבל פשוט חסר לה כמה נקודות במבחן יע"ל והיא צריכה לעשות את זה במועד יולי כדי להתקבל.
קריאה: אתה מוכן להסביר מה זה מבחן יע"ל?
ניזאר מג'דוב: מי שעושה בחינה פסיכומטרית בעצם בשפה שהיא לא השפה העברית, אז הם ניגשים למבחן נוסף שהוא מבחן יע"ל, מבחן ידע בעברית.
יעקב מרגי: אתה הבנת עכשיו את עיסוואי, למה זה לא?
יעקב מרגי: אתה לקחת את כל הבעיה בכללותה.
ניזאר מג'דוב: אני מציין גם שאם אנחנו חוזרים למשל לשנת 2017, לא הייתה התנגשות.
ניזאר מג'דוב: אם אני חוזר ללוח של הבגרויות של 2016, ראוי לציין שזה גם טוב שבלוח הבחינות של משרד החינוך, בלוח הבגרויות אנחנו רואים שגם ציינו מתי התאריך של מועד הפסיכומטרי.
ניזאר מג'דוב: פניתי גם בימים האחרונים למרכז הארצי בבקשה.
ניזאר מג'דוב: צריך לציין שהיום, 22.5, זה היום האחרון להרשמה לבחינה הפסיכומטרית של מועד יולי, אז אם כן ומאחר שהמלצת הוועדה עשויה להשפיע על מספר וכמות התלמידים שניגשים למבחן, אני גם מבקש עכשיו בוועדה להאריך את המועד להרשמה, בשבוע.
יעקב מרגי: תתייחסו לזה אחר כך.
ניזאר מג'דוב: אני רק רוצה לציין שפניתי לפני כמה ימים בכתב למרכז הארצי וביקשתי להאריך את המועד לשבוע.
ניזאר מג'דוב: תודה.
יעקב מרגי: סעיד.
סעיד שייח' ח'ליל: טוב, אז האמת, כמו שהחברים שלי כבר דיברו, אין לי הרבה מה לחדש, רק לחדד את העניין שהיום זה בעצם היום האחרון של ההרשמה לבחינה הפסיכומטרית, שזה מאוד חשוב, וגם ברצוני לחדד את העניין של החשיבות של המועד האחרון, שזה בעצם האופציה האחרונה של אנשים שרוצים להתחיל את הלימודים ושזה בעצם רלוונטי להרבה מקצועות שכבר הם פרסמו את המקצועות שאפשר להתקבל על סמך המועד הזה, ובעצם אני רוצה גם להוסיף את העניין של החשיבות של הפתרון שיהיה פתרון קרוב כי בעצם יש אנשים שהם כבר בקבלה על תנאי לאוניברסיטאות.
סעיד שייח' ח'ליל: יש אנשים שהם כבר נרשמים לקורסי פסיכומטרי, אז הפתרון צריך להיות בתקופה הקרובה.
יעקב מרגי: תומר ציפורי, עתודאי, אתה רוצה לומר משהו?
תומר ציפורי: שלום רב, שמי תומר ציפורי, אני לומד בכיתה י"ב בבית ספר העמק המערבי ביפעת.
תומר ציפורי: אני מרחיב במגמת פיזיקה ומחשבים.
תומר ציפורי: אני נמצא בתוכנית "סייבר מגשימים" ואני גם מיועד למיוני עתודה במסלול פסגות.
תומר ציפורי: בערך בחודש פברואר שמנו לב, אני וחבריי המיועדים גם למיונים בעתודה, שהמועד האחרון של הבחינה הפסיכומטרית שמיועדת להירשמות לעתודה, הוא בעצם מתנגש עם המועד בפיזיקה, וזה בעצם יצר מצב שבו שני המרכבים בעצם ההכרחיים שלנו לכניסה למוסדות הלימוד, בעצם מתנגשים אחד בשני.
תומר ציפורי: אי אפשר ללכת לבחינה בפיזיקה ולא לעשות את הפסיכומטרי ולהתקבל, כי זה אחד תלוי בשני.
יעקב מרגי: תראה, בפיזיקה אין לי ספק שתצליח, אבל קיבלת שיעור באזרחות, כשיש בעיה לאזרח מין השורה, איך מתנהל ואיך זה זז איך זה נע.
יעקב מרגי: לכנסת יש הרבה צדדים חיוביים נוספים שלא רואים אותם בדרך כלל.
יעקב מרגי: אנחנו מקבלים במנה גדושה את מה שאנחנו כולנו לא אוהבים, אבל זה מה יש, אבל שתדעו, זה שיעור באזרחות ונשמע את הפתרון.
יעקב מרגי: לפני שנשמע את הפתרון, יש לנו נציג מועצת התלמידים.
ערן סדן: שלום, אני ערן סדן, אני ממועצת התלמידים והנוער הארצית.
יעקב מרגי: והם שותפים שלנו בדיוני הוועדה.
ערן סדן: כמה שאפשר.
ערן סדן: קודם כל, אני באמת רוצה להגיד שבאמת הבעיה היא כלל ארצית.
ערן סדן: אני גר בתל אביב, יש לי חברים בתל אביב שלומדים פיזיקה, וזה מתנגש.
ערן סדן: הם רוצים להיות עתודאים ובאמת הבעיה היא בעיה כוללת לכל המדינה.
ערן סדן: ב-30 שנה האחרונות מועדי הבגרויות נקבעו כשנה לפני שהבגרויות היו.
ערן סדן: בעצם זה נותן את ההזדמנות לקבוע את הפסיכומטרי ועוד דברים, כמו מחנות של הצופים, לפני, כי הם יודעים את המועדים של הבגרויות.
ערן סדן: הבגרויות נקבעות עד ה-15 ביולי.
ערן סדן: מה שאנחנו בעצם מבקשים, זה שתהיה התייחסות לזה שהבגרויות נקבעות עד ה-15 ביולי ויש את האפשרות לקבוע את שאר המועדים למחנות קיץ ולפסיכומטרי לאחר ה-15 ביולי.
יעקב מרגי: נשמע עכשיו את משרד הביטחון.
יעל אבידן: שמי יעל אבידן, אני מייצגת את מינהל העתודה בצה"ל.
יעל אבידן: אני מבקשת להתייחס ולציין שאנחנו מייצגים לצורך העניין את הקול של העתודאים.
יעל אבידן: זה חבר'ה שמבקשים להמשיך ללימודים באקדמיה, באוניברסיטה, ברוב המקרים בהמשך ללימודי התיכון ולאחר מכן להתגייס לצה"ל ולשרת במקצוע שאותו הם למדו.
יעל אבידן: מדובר בחבר'ה שמהווים אחר כך חוד החנית של צה"ל, מתקדמים לתפקידים בכירים בתוך הצבא וגם במשק, בתעשייה, בהייטק, בעיקר במקצועות טכנולוגיים, כלומר, האינטרס פה, צריך להגיד, הוא אינטרס לאומי, ואנחנו מייצגים גם את הפן הזה.
יעל אבידן: פונים אלינו בשבועות האחרונים מועמדים לשירות ביטחון רבים שמוטרדים מאוד מההתנגשות הזו.
יעל אבידן: פנינו בשיתוף פעולה עם הפורום הבינאוניברסיטאי - - -
יעקב מרגי: וצריך לקחת בחשבון שבדרך כלל אלה המועמדים לשירות, בדרך כלל זה 5 יחידות, הם תחת מעמסה אדירה, לוחות זמנים.
יעקב מרגי: גם צה"ל מציב תאריכים מאוד נוקשים למיונים.
יעקב מרגי: המערכות צריכות לדבר אחת עם השנייה, לרווח, לצפות פני עתיד.
יעל אבידן: אנחנו מייצגים, לצורך העניין, מועמדים לשירות ביטחון.
יעל אבידן: מלבד באמת סד הלחצים שהם נמצאים בתקופה הזו, מדובר בחבר'ה עם נתוני איכות גבוהים שמיועדים לשרת בתפקידים משמעותיים ולהשפיע בתוך הצבא.
יעל אבידן: היום אנחנו עומדים על למעלה מ-5,000 איש שהביעו עניין במסלול, מתוכם 200 שאנחנו יודעים לשים עליהם את האצבע, שהם מעוניינים לגשת למועד יולי ומבצעים בחינת בגרות 5 יחידות בפיזיקה.
יעל אבידן: זה חבר'ה שמיועדים בעיקר למערך הטכנולוגי, ומכאן שהבגרות בפיזיקה נדרשת לטובת לימודי הנדסה באוניברסיטה.
יעל אבידן: אנחנו מברכים על קיום הדיון, על הפתרון שנמצא.
יעקב מרגי: עכשיו משרד החינוך ולאחר מכן נשמע את מאל"ו.
יעקב מרגי: תתייחס לקטע הזה שגם אם נמצא השנה פתרון, מה הוא הפתרון?
יעקב מרגי: ב', איך אנחנו כבר היום מוודאים שזה לשנים הבאות באופן קבוע, אנחנו צופים פני עתיד ולא כל פעם צריך להטריח את חברי הכנסת.
יעקב מרגי: יכול להיות שלא יהיו אנשים טובים שיטריחו את חברי הכנסת, ואז אנשים יוותרו פשוט, לכן פתרון ארוך טווח.
יעקב מרגי: תתייחס לקטע הזה של מועד ב', לטענה, יש מועד ב', אין מועד ב' לפיזיקה?
יעקב מרגי: בבקשה, בהרחבה.
דוד גל: דוד גל, ראש אגף בחינות, משרד החינוך.
דוד גל: קודם כול אני מברך על הדיון הזה, כי אני חושב שהוא בסוף הביא לפתרון.
דוד גל: אני רוצה גם לברך את מאל"ו ואת המנכ"לית של מאל"ו, את ענת בן סימון שיושבת פה איתי.
דוד גל: אנחנו ישבנו אתמול כמעט שלוש שעות.
דוד גל: הגענו להבנות והכי חשוב שהגענו לפתרון.
דוד גל: בואו נגיד, זה היה אירוע לא נכון ואני שמח שהוא נפתר.
דוד גל: בשורה התחתונה, האירוע הזה לא יקרה, כי אנחנו קודם כול נפרסם.
דוד גל: לוח מועדי בגרויות של 2019 יפורסם היום לכלל מדינת ישראל, ציבורית.
דוד גל: אנחנו כבר מכניסים את הפסיכומטרי לתוך אגן של ההיבחנות בשנה הבאה, זאת אומרת, הפקנו לקחים ממה שקרה.
דוד גל: אגב, בהקשר למה שנאמר פה על מועדי ב', רק לידיעה, חבר הכנסת מרגי, נבחנים בערך ב-500 בחינות בגרות במועד קיץ, מתוכם יש בסך הכול 20 בחינות, במתמטיקה ובאנגלית שעושים להם מועד ב'.
דוד גל: יש את כל יתר המקצועות.
דוד גל: מתוך 130 רק שני מקצועות זוכים למועד ב'.
דוד גל: ב-128 מקצועות עושים מועד אחד.
דוד גל: זה רק כדי ליישר קו עם הנושא הזה.
דוד גל: יש חלק שיש להם מועד חורף לאחר מכן, אבל קיץ, רוב המקצועות, אתה נבחן מקיץ לקיץ.
עיסאווי פריג': פיזיקה, אין לה מועד חורף.
דוד גל: נכון, אבל גם לכימיה אין מועד ב' וגם לביולוגיה וגם לגיאוגרפיה וגם להמון מקצועות נוספים.
דוד גל: בשורה התחתונה, אנחנו למדנו מהאירוע הזה.
דוד גל: יהיה בסדר, מצאנו פתרון לכולם.
יעקב מרגי: רגע, אני רוצה לתפוס ראש איתך, כי הייתה לי הסחת דעת פה שקשורה לענת, אבל אחר כך נברר את זה.
יעקב מרגי: כשהוא אמר אין מועד ב', קפצת, אמרת, מה פתאום.
דוד גל: נכון.
עיסאווי פריג': אמר שיש יותר.
יעקב מרגי: תסביר מה הכוונה.
דוד גל: לומר שבמדינת ישראל יש שישה מועדים לבחינות בגרות, כאשר המועד המרכזי ביותר הוא מועד הקיץ.
דוד גל: במועד הקיץ נבחנים קרוב ל-500 שאלונים.
דוד גל: למשל, מועד חורף שהוא הבא אחריו, נבחנים ב-100 שאלונים, וזה במקצועות ליבה בלבד.
דוד גל: מועד ב' יש בשני מקצועות בלבד במדינת ישראל, באנגלית ומתמטיקה.
עיסאווי פריג': מה זה מועד ב' כשהוא נכשל?
דוד גל: מועד ב' מבחינתי, זה תוך תקופה קצרה אחרי שעשית את מועד א' אני מציג בפניך תוך שלושה שבועות-חודש את הציונים ויש לך אפשרות להיבחן שוב ואני אקח את הציון הגבוה מבין השניים.
דוד גל: זה מועד ב'.
עיסאווי פריג': מה השיקול שלכם לאנגלית ומתמטיקה לקבוע מועדי ב'?
דוד גל: כלכלי ועלות-תועלת.
דוד גל: בפיזיקה נבחנים 14,000 ילדים.
דוד גל: במתמטיקה, לידיעתך, נבחנים בערך 250,000 אירועי בחינה ביום אחד, לכן למועד ב' ייגשו בערך סדר גודל של 100,000 ילדים.
דוד גל: בפיזיקה עשינו מועד ב'.
דוד גל: אגב, לפני שנתיים, מיכל כהן המנכ"לית החליטה מתוך חשש שהרפורמה עלולה לפגוע בתלמידים, לעשות את מדעי המחשב.
דוד גל: עשינו את מדעי המחשב מועד ב', מבחן שעלה למדינה בסביבות ה-170,000 נבחנו בו בסביבות ה-170 ילדים.
יעקב מרגי: אבל זה היה שווה בשביל הניסיון.
דוד גל: היה שווה כדי להבין.
יעקב מרגי: ברור, עלות-תועלת.
יעקב מרגי: מותר למדינה לשקול לעיתים.
עיסאווי פריג': אמרת דוגרי, עלות-תועלת.
דוד גל: אני רוצה לומר עוד דבר.
דוד גל: חבר'ה, אנחנו מחויבים לפרסם את הציונים מהר כדי לתת את זה גם עבור הצבא, גם עבור החברה הערבית שצריכה מהר את הנתונים על מנת להירשם למקומות בחו"ל, ואנחנו עושים מהלכים גדולים עבור החברה הערבית, כמו גיליונות בערבית שאנחנו השנה נוציא - - -
יעקב מרגי: היה דיון על זה וחברי הכנסת דרשו בזמנו - - -
דוד גל: אנחנו עושים את זה וזה יקרה השנה.
דוד גל: האם אנחנו נעשה עוד בחינות מועד ב'?
דוד גל: אנחנו נספק את הנתונים בספטמבר ובאוקטובר.
דוד גל: אנחנו מדברים על מיליון בחינות.
יעקב מרגי: היה דיון פה על הקטע של ריווח ולחשוב באמת על הפריסה הנכונה של מבחנים.
יעקב מרגי: אנחנו גם הבנו שזה לא הכול תלוי במשרד החינוך.
יעקב מרגי: משרד החינוך מציע מנעד שזה בשנים.
יעקב מרגי: גם מנהלי בתי הספר לפי התוכניות שלהם, גם פקטור בעומסים האלה, אבל אני בתחושה שזה צפוף מדי, היולי הזה.
יעקב מרגי: אנשים נמצאים במתח, בחרדות.
יעקב מרגי: אנא, מה שפורסם, פורסם.
יעקב מרגי: תשקלו איך אתם, במיוחד המקצועות האלה.
יעקב מרגי: מקצוע כמו פיזיקה כמו קבוצה נבחרת.
יעקב מרגי: רק לחשוב על החשבונות והדפים שלא נגמרים.
יעקב מרגי: דווקא בגלל זה לנסות להביא מועדים יותר ידידותיים, להתחשב בסביבת הבחינות שלהם והאתגרים שלהם.
יעקב מרגי: סביבת האתגרים היא גדולה, היא שונה מאדם אחר שלא לקח את הפיזיקה ואת המתמטיקה ואת האנגלית כ-5 יחידות, ולכן צריך לשקול.
יעקב מרגי: אני אומר את זה כפנייה למשרד החינוך בתוכנית שלהם לפריסת מבחני הבגרות.
דוד גל: עוד משפט אחד.
דוד גל: אני רוצה להגיד שבאמת הפתרון הזה הוא פתרון של מאל"ו, הוא לא פתרון של משרד החינוך.
דוד גל: אני לא רוצה מילימטר אחד של קרדיט על האירוע הזה.
יעקב מרגי: אתה נתת לנו רק תמונת מצב.
דוד גל: חבר הכנסת מרגי, עוד משפט אחד.
דוד גל: אנחנו באנו אתמול כמעט עם ידיים קשורות לדיון עם מאל"ו ומאל"ו התייחס לזה בלב שלם ובנפש חפצה והבין את האילוצים שהמשרד נמצא עם היכולות שלו לכתוב בחינה כל כך מורכבת, ואילולא פתיחות הלב הזאת לא היינו נמצאים עם פתרון שאנחנו יושבים פה היום, אז מה שמגיע למאל"ו, מגיע למאל"ו.
עיסאווי פריג': יש לי שאלה אליך.
יעקב מרגי: ד"ר ענת בן סימון.
עיסאווי פריג': ד"ר בן סימון.
עיסאווי פריג': א', אני מודה לשמוע מדוד על הרצון הטוב שגיליתם, אבל בהמשך למה ששמענו כאן, אני שמעתי מהרבה סטודנטים, בהמשך למה שאמרו החבר'ה כאן, שבחינת יע"ל, אין לה פתרונות באתר שלכם, שאלה ותשובה, דוגמא ופתרון.
עיסאווי פריג': למה זה ככה?
ד"ר ענת בן סימון: ד"ר ענת בן סימון, מנכ"לית המרכז הארצי לבחינות ולהערכה.
ד"ר ענת בן סימון: אני רוצה להגיד שאנחנו עושים מאמץ יוצא דופן בעניין הזה.
ד"ר ענת בן סימון: אנחנו מתכננים את הבחינות שלנו שנה ושנה וחצי מראש.
ד"ר ענת בן סימון: אנחנו מסכמים עם בוחנים, עם חדרים, עם נהגי מוניות, עם כל מי שצריך חודשים מראש, עם הדפוס.
ד"ר ענת בן סימון: לארגן בחינה מהיום למחר זה מבצע כמעט בלתי אפשרי, אבל למרות זאת אנחנו מודעים לצורך החברתי שנוצר ואנחנו עושים את זה, אז את פרטי הפתרון ציינו.
יעקב מרגי: יש לי שאלה לפני הפתרון.
יעקב מרגי: ד"ר ענת, מה לעשות, אני יו"ר ועדה.
יעקב מרגי: כבר השקעתי את המשאב הציבורי הזה שנקרא זמן.
יעקב מרגי: אני שואל, לא חשבתם שצריך אולי לבדוק גם את לוחות הזמנים של משרד החינוך עם אירועי הבחינה?
יעקב מרגי: לא חשבתם עם משרד הביטחון לגבי תאריכי דד ליין?
ד"ר ענת בן סימון: אני אענה לך, ואנחנו בדקנו את זה.
ד"ר ענת בן סימון: אנחנו מפרסמים את המועדים של הבחינה הפסיכומטרית ואנחנו שולחים אותם בתפוצת נאט"ו לכל המוסדות להשכלה גבוהה, לבערך 150 מכותבים, וכולל לאגף הבחינות במשרד החינוך.
ד"ר ענת בן סימון: אנחנו שלחנו להם את זה.
ד"ר ענת בן סימון: כל שנה אנחנו שולחים את זה.
ד"ר ענת בן סימון: ישבנו אתמול דוד ואני על הניירת ועל התכתובת ונראה לנו שמה שקרה זו הייתה תקלה שפרסמנו בו זמנית פחות או יותר באותו יום את לוח הבחינות וכל צד ציפה שהצד השני יתחשב במועד.
ד"ר ענת בן סימון: הייתה תקלה.
ד"ר ענת בן סימון: תיקנו את זה.
ד"ר ענת בן סימון: מהיום והלאה, כמו שאתם רואים, אנחנו בשיתוף פעולה הדוק.
ד"ר ענת בן סימון: אז זה נפתר, אז קורות תקלות פעם בכמה שנים.
יעקב מרגי: לפני שאת מגיעה ל'קינוחים', יש לי עוד שאלה ל'קינוחים'.
יעקב מרגי: סיימת את ההסבר?
ד"ר ענת בן סימון: יש כמה דברים שאני רוצה להגיד, אם יורשה לי.
ד"ר ענת בן סימון: עלו פה כמה דברים שאני רוצה להתייחס אליהם.
ד"ר ענת בן סימון: הטכני, הארכה של מועד ההרשמה הוא בלתי אפשרי מהמון סיבות שאני לא אשב ואני אייגע אתכם בסיבות.
ד"ר ענת בן סימון: יחד עם זאת, יש לנו פתרון אלטרנטיבי.
ד"ר ענת בן סימון: קודם כול אנחנו מציעים להוציא בתפוצת נאט"ו לעיתונות, לתקשורת, לכל מי שצריך את ההודעה, אפשר עד מחר ב-8 בבוקר להירשם לבחינה בתעריף רגיל, אז אתם מוזמנים להודיע לכל הציבורים.
ד"ר ענת בן סימון: תודיעו לכל הציבורים.
ד"ר ענת בן סימון: אנחנו נודיע לתקשורת, לוואלה, למאקו, לכל מי שצריך.
יעקב מרגי: תודיעו.
יעקב מרגי: אתם תפיצו.
ד"ר ענת בן סימון: יחד עם זאת, בהנחה שיהיו מעט אנשים שיפספסו את המועד מסיבה כזו או אחרת, הם יכולים להירשם בהרשמה מאוחרת בתעריף מוגדל, וכשהם יעבירו את המועד, אנחנו נחזיר להם את ההפרש, אז זה הפתרון שלנו בשביל לא לשבור את כל הכלים אצלנו.
יעקב מרגי: מקובל, במיוחד הסיפה, להחזיר להם את ההפרש אחר כך.
ד"ר ענת בן סימון: נחזיר להם עד האגורה האחרונה.
ד"ר ענת בן סימון: הדבר השלישי שהתייחסו אליו זה בחינות יע"ל ואמי"ר.
ד"ר ענת בן סימון: ההעברה והתכנון של הבחינה הפסיכומטרית מהיום למחר הוא נורא מסובך.
ד"ר ענת בן סימון: לאמי"ר וליע"ל יש המון פתרונות.
ד"ר ענת בן סימון: יש לנו גרסה ממוחשבת של אמי"ר ויע"ל שאנחנו מסתובבים עם מחשבים ניידים ועושים אותם בכל מיני מוסדות לפי בקשה.
ד"ר ענת בן סימון: יש אמי"ר ויע"ל בספטמבר.
ד"ר ענת בן סימון: אמי"ר זו בחינה אלקטיבית.
ד"ר ענת בן סימון: זו לא בחינת מיון להשכלה הגבוהה, זו בחינה לקורסי לימוד באנגלית.
ד"ר ענת בן סימון: אפשר לעשות אותה בקלות בספט
ד"ר ענת בן סימון: מבר והיא תהיה כבילה לשנת הלימודים.
ד"ר ענת בן סימון: יש סוגיה של יע"ל אחרי הפסיכומטרי, כי יע"ל בנפרד זה בדרך כלל משפרי ציון יע"ל.
ד"ר ענת בן סימון: גם הם יכולים לעשות את זה בספטמבר.
ד"ר ענת בן סימון: היחידים שאנחנו באמת חייבים להם זה אנשים שעושים את הבחינה הפסיכומטרית ומגיע להם לעשות יע"ל מייד אחרי הבחינה הפסיכומטרית, וכיוון שלא היינו מוכנים לשאלה, אז אני אפנה למר קותי וייס, מנהל הלוגיסטיקה שלנו שיגיד לי אם הוא מסוגל או לא מסוגל לעשות את זה.
ד"ר ענת בן סימון: הטענות שהפסיכומטרי מוטה תרבותית חוזרות חדשים לבקרים ואני לא יודעת מאיפה אתם מוציאים אותן, ואני לא יודעת על מה אתם מבססים אותן.
ד"ר ענת בן סימון: יש קריטריונים מדעיים לבדיקה של הוגנות - - -.
ד"ר ענת בן סימון: יש קריטריונים מדעיים שמוכרים בספרות המקצועית, ויש לנו מחקרים ויש לנו נתונים.
ד"ר ענת בן סימון: אי אפשר לזרוק לחלל האוויר חדשים לבקרים, הבחינה מוטה תרבותית.
ד"ר ענת בן סימון: נורא קל להגיד את זה.
ד"ר ענת בן סימון: תוכיחו לי.
יעקב מרגי: יהודי עונה בשאלה, בסדר?
יעקב מרגי: זו מחלה של היהודים.
יעקב מרגי: שואלים שאלה, הוא עונה בשאלה.
יעקב מרגי: אם הוא כל כך לא מוטה תרבותית, למה שיניתם את המתכונת בבחינה הפסיכומטרית, ניקח אחורה בשנים עברו למה שהיא היום.
יעקב מרגי: היא לא אותה בחינה.
ד"ר ענת בן סימון: אנחנו כל הזמן משנים אותה.
יעקב מרגי: לא אני, האוניברסיטאות שאתם נשענים עליהם.
יעקב מרגי: באו, ישבו פה אצלנו בדיון, תלמידה, בת העדה האתיופית שלא עברה את הבחינה.
יעקב מרגי: רצתה ללמוד רפואה.
יעקב מרגי: כשעשתה את המבחן החלופי שהאוניברסיטה העברית אפשרה, פוירשטיין ועוד סוג אחר של מבחן, לא רק שהיא התקבלה לרפואה, היא גם הייתה מצטיינת דיקן.
יעקב מרגי: אם אני לוקח את הבחינה הפסיכומטרית, ואני רוכש כבוד לכל החוקרים שחיברו אותה ונתנו את הדעת לכל האלמנטים שנדרשים להצלחה בהשכלה הגבוהה.
יעקב מרגי: עם כל הכבוד, את נכנסת לתוך השאלות ואת רואה שיש שם תחומים רבים שלא נחלת הכלל.
יעקב מרגי: זו חברה רב-תרבותית וזו לא נחלת כלל החברה הישראלית.
יעקב מרגי: אם את נותנת את הבחינה הזו בלי הכנה לכל אחד שמייצג את הרובד התרבותי של החברה הישראלית, את תראי שאחד בלי הכנה, יש פרקים שהם בכלל שפה זרה בשבילו.
יעקב מרגי: אתם לא יכולים להגיד לי, לא מוטה תרבותית.
יעקב מרגי: זה לא נשמע טוב, מוטה תרבותית, אני יודע, אני מסכים איתך.
יעקב מרגי: אנחנו בשנת ה-70 למדינת ישראל, ולמרות שבשנת ה-70 מותר לנו לומר דברים שלא אפשרו לנו ולא אישרו לנו לומר ולחשוב בשנים עברו, אבל עדיין אני אומר לך, זה כן מוטה.
יעקב מרגי: זה הוכח ומדברים על זה.
יעקב מרגי: כמו ביהדות ובכל דבר אחר, יש מי שסובר שלא, וכנגדם אני אביא לך ק"נ, אנשים וגורמים מהאקדמיה שסוברים שהוא מוטה תרבותי, אבל זה לא הדיון.
יעקב מרגי: היציאה שלך המוקדמת חסכה לי את השאלה שרציתי לשאול אותך.
יעקב מרגי: אם כבר מאל"ו, האם חשבתם כבר על בחינה אלטרנטיבית לפסיכומטרי?
יעקב מרגי: אבל לא, הבנתי שהתשובה מראש כבר - - - .
עיסאווי פריג': אני אשלים את התשובה בדוגמא אישית, משפחתית, ברשותך?
יעקב מרגי: אם זה בקצרה.
ד"ר ענת בן סימון: אני רוצה רק להגיב גם לפרסום של יע"ל, הצעת החוק שעומדת על הפרק.
יעקב מרגי: זו השאלה שנותרה אצלי בקנה.
ד"ר ענת בן סימון: הטענה צודקת.
ד"ר ענת בן סימון: אנחנו קצת נרדמנו בשמירה ולא פרסמנו מספיק נוסחים.
ד"ר ענת בן סימון: אנחנו מתכוונים לתת גז על זה ולפרסם נוסחים.
יעקב מרגי: אז חסכת לי ישיבת עבודה היום.
ד"ר ענת בן סימון: אנחנו מעדיפים לסגור את זה בתאום.
יעקב מרגי: חסכת לנו ישיבה.
עיסאווי פריג': היא תונח ביום ראשון בוועדת השרים, העמדה שלכם שצריכה להיות גם.
ד"ר ענת בן סימון: אז אני מציעה שאנחנו ניפגש ואנחנו ננסה להגיע להסכם כמו שהגענו עכשיו.
יעקב מרגי: פנינה ציפורי.
פנינה ציפורי: פנינה ציפורי.
פנינה ציפורי: אני מברכת על הדיון הזה.
פנינה ציפורי: ראשית, אני גם רוצה לדעת האם תלמידים, סטודנטים שיש להם ליקויי למידה או תוספת זמן, המועד לא יפגע בהם?
פנינה ציפורי: לא יפגע בהם, אוקי.
יעקב מרגי: בבקשה, הלוגיסטיקה וגם האקדמי, מי שתירצו.
פרופ' אסף פרידלר: פרופ' אסף פרידלר, סגן הרקטור של האוניברסיטה העברית ויו"ר פורום מדיניות הקבלה של ועד ראשי האוניברסיטאות.
פרופ' אסף פרידלר: התייחסויות לכמה נקודות שעלו כאן.
פרופ' אסף פרידלר: קודם כול, בהמשך לפתרון שהוצא, כמובן שהאוניברסיטאות ישתפו פעולה, יספקו את כל הלוגיסטיקה הנדרשת ומבחינה זאת לא תהיה שום בעיה עם המועד הנוסף.
פרופ' אסף פרידלר: הנושא הזה סגור.
פרופ' אסף פרידלר: לגבי אמי"ר ויע"ל, אמי"ר ויע"ל הם לא תנאי קבלה, הם דרישות נוספות, ולכן אפשר לעשות את אמיר"ם ואת יע"לנט, את הבחינות הממוחשבות.
פרופ' אסף פרידלר: אפשר לעשות מועדי ספטמבר.
פרופ' אסף פרידלר: מי שצריך את זה פשוט מתקבל על תנאי אנגלית או על תנאי עברית.
עיסאווי פריג': יש לנו תנאי קבלה.
פרופ' אסף פרידלר: הוא לא תנאי קבלה, הוא דרישה נוספת ואפשר לעשות את זה גם בספטמבר.
עיסאווי פריג': הוא תנאי קבלה, אבל אפשר לעקוף קבלה על תנאי.
פרופ' אסף פרידלר: אני מאוד מדויק במה שאני אומר.
פרופ' אסף פרידלר: יש דרישות של מל"ג לרמת עברית ורמת אנגלית ספציפית.
פרופ' אסף פרידלר: זה בעיקר מיון לאיזה רמת אנגלית צריך ללמוד, אם בכלל, במסגרת הלימודים האקדמיים.
פרופ' אסף פרידלר: זה לא תנאי קבלה לאותו חוג ספציפי או לאוניברסיטה.
פרופ' אסף פרידלר: אחרי שמתקבלים לאוניברסיטה, זה סיווג אנגלית, סיווג עברית.
פרופ' אסף פרידלר: יש דרישת מינימום של מל"ג, אבל דרישת המינימום הזאת אפשר להגיע עד יום תחילת שנת הלימודים.
פרופ' אסף פרידלר: זה לא בוער להגיע אליה עם הקבלה.
עיסאווי פריג': אני סטודנט, למדתי באוניברסיטה העברית.
עיסאווי פריג': עברתי אנגלית בשנה א', ו-ב', סיימתי, סיווג.
עיסאווי פריג': יע"ל לא עברתי בסיווג עברית.
פרופ' אסף פרידלר: יע"ל באוניברסיטה העברית, אם אתה עובר בציון 105, אתה לא צריך - - -
עיסאווי פריג': אז אין לי סיווג יע"ל בתוך האוניברסיטה.
פרופ' אסף פרידלר: נכון.
פרופ' אסף פרידלר: יש איזושהי דרישת מינימום ביע"ל.
עיסאווי פריג': לפני הכניסה.
פרופ' אסף פרידלר: אבל אפשר לעמוד בה עד יום תחילת שנת הלימודים.
פרופ' אסף פרידלר: זה לא בוער לעשות ביולי.
פרופ' אסף פרידלר: אפשר לעשות בספטמבר.
יעקב מרגי: אני אהבתי שהחופש האקדמי של המל"ג, שהוא חרד לו, בקטע הזה של לקבוע את הרמות, לא משאיר לכם את זה לשיקול דעת.
יעקב מרגי: בסדר, זה טוב לי לדיונים הבאים עם המל"ג, כי הם חרדים בחרדת קודש לחופש האקדמי.
יעקב מרגי: אני לא מבין למה הם מתערבים לכם.
יעקב מרגי: זאת פגיעה בחופש האקדמי.
יעקב מרגי: אני חושב שאוניברסיטאות או מוסדות להשכלה גבוהה צריכים לקבוע לעצמם איך הם מלמדים ומה הם מלמדים.
יעקב מרגי: ככה לימדו אותי.
יעקב מרגי: אני הינוקא.
יעקב מרגי: למדתי את זה חזור ושנן, חזור ושנן מפי ות"ת מל"ג פעם אחר פעם כאן בוועדה, אבל שמחתי לשמוע את זה שהם קובעים לכם את הרמה האקדמית.
פרופ' אסף פרידלר: הם קובעים את דרישות האנגלית.
פרופ' אסף פרידלר: יש להם דרישות מינימום.
פרופ' אסף פרידלר: אנחנו כפופים לרגולטור, מה לעשות.
יעקב מרגי: החופש האקדמי הוא לא שמור בחרדת קודש.
פרופ' אסף פרידלר: החופש האקדמי שמור, אבל דרישות רגולציה הן דרישות רגולציה.
יעקב מרגי: מותר לך להגן על המל"ג.
יעקב מרגי: אני אמרתי את זה מטעמיי ונרשם לפרוטוקול.
פרופ' אסף פרידלר: אני רק רוצה להגיד נקודה אחרונה בנוגע לתוכנית פוירשטיין ומה שעלה פה, למרות שזה הקינוח כמו שאמרנו, זה משהו שהוא לא נושא הדיון.
פרופ' אסף פרידלר: תוכנית פוירשטיין היא לא מנגנון מיון שנבדק מחקרית או מנגנון מיון אלטרנטיבי לפסיכומטרי.
פרופ' אסף פרידלר: תוכנית פוירשטיין היא תוכנית שמשלבת לקבוצה קטנה מיונים נוספים, אלטרנטיביים בנוסף לפסיכומטרי, ותמיכה.
יהודית גידלי: בנוסף?
יהודית גידלי: צריך גם וגם?
פרופ' אסף פרידלר: הם גם עושים פסיכומטרי.
יעקב מרגי: כן, אבל הם לא ידרשו לעמוד ב-700 .
פרופ' אסף פרידלר: הם לא נדרשים לאותו סף, אבל הם כן עושים את זה.
פרופ' אסף פרידלר: מה שהכי חשוב בפוירשטיין, זה מנגנוני התמיכה שנותנים להם בנוסף.
יעקב מרגי: אם הממוצע הרגיל של כלל התלמידים בתיכון, לא המצטיינים, הממוצע נאמר 500 ומשהו, אז בשיטת פוירשטיין יכולה להגיע עם ה-500, עם ה-600, לעשות שיטת פוירשטיין ולהתקבל למקצועות שדורשים 700 פלוס, אם הבנתי נכון.
פרופ' אסף פרידלר: ואנחנו מדברים על משהו כמו 20 איש בשנה שמקבלים מערך תמיכה שמאפשר להם להצליח, ואנחנו מאוד גאים בהם.
יעקב מרגי: אנחנו מצדיעים לכם כל פעם שמזכירים את זה.
יעקב מרגי: מצדיעים לאוניברסיטה העברית.
פרופ' אסף פרידלר: אלה הנקודות שרציתי להתייחס אליהן וכמובן שוועד ראשי האוניברסיטאות מאוד מברך על הפתרון שנמצא.
יעקב מרגי: אפרופו, יצאתם מהמשבר שלכם?
יעקב מרגי: הכול בסדר?
יעקב מרגי: זה הרבה גם בזכות ועדת החינוך שהתגייסה לנושא הזה.
יעקב מרגי: לוגיסטיקה, יש לך משהו להוסיף?
יעקב מרגי: אז רק תספק לו את האמצעים הלוגיסטיים.
יעקב מרגי: הוא אמר שהוא מוכן לכל אם יהיו לו האמצעים הלוגיסטיים.
יקותיאל וייס: לא, הוא צריך לספק לי את האמצעים הלוגיסטיים.
פרופ' אסף פרידלר: אנחנו מתואמים.
יעקב מרגי: הוועדה מודה גם לשר החינוך שהוא יו"ר המל"ג, למרכז הארצי לבחינה והערכה, למשרד החינוך, משרד הביטחון, לסטודנטים, אינפיניטי, מועצת התלמידים והנוער הארצית, כל מי שהשתתף בדיון, על תרומתם לדיון, על המענה שניתן.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד החינוך ולמרכז הארצי לבחינה והערכה לצפות פני עתיד, לדאוג שגם בשנים הבאות בעזרת השם תתאמו ביניכם מבעוד מועד את הפריסה של הבחינות, ואני מבקש להיות קשובים גם ללוחות הזמנים הצפופים לאותם תלמידים, במיוחד שבוחרים את המקצועות האלה בתחום המדעים, הפיזיקה.
יעקב מרגי: חודש יולי הוא צוואר בקבוק של מועדי קבלה, צופה פני עתיד.
יעקב מרגי: אנא לרווח ולפשט.
יעקב מרגי: גם ככה החיים של החבר'ה האלה לא הכי פשוטים, במובן החיובי.
יעקב מרגי: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט, 22 במאי 2018, ח' בסיון תשע"ח.
יעקב מרגי: הנושא: תוכניות מבדלות וסגירת פערים בחינוך לתלמידים יוצאי אתיופיה, לציון יום לקידום שוויון זכויות ליוצאי אתיופיה.
יעקב מרגי: אני קודם כול מודה לכנסת שיש יום מיוחד.
יעקב מרגי: אני מקווה שעד שהדברים ישתנו בחברה, לא נצטרך יום מיוחד לציון, שלא נצטרך לקדם אלא נדע ליהנות ממה שהחברה הישראלית על כל רבדיה וגווניה מעצימה אותנו, מקדמת אותנו, ביניהם גם העדה האתיופית.
יעקב מרגי: יש הרבה תחומים שהיא יכולה לקדם אותם, לדחוף אותנו, ואני מקווה בסך הכול, אם מסתכלים על פני כל הסקאלה, זה סיפור הצלחה במובנים מסוימים.
יעקב מרגי: יש עדיין מה לשפר, מה לשנות, אבל במובנים מסוימים סיפור הצלחה והכנסת מציינת זאת ואנחנו התכבדנו כוועדת החינוך לקיים דיון בנושא הזה, כשהדגש, תוכניות מבדלות וסגירת פערים בחינוך לתלמידים יוצאי אתיופיה, כשתוכניות מבדלות, אנחנו לא בעד תוכניות מבדלות.
יעקב מרגי: הייתי אומר, סגירת פערים וסגירת התוכניות המבדלות ליוצאי אתיופיה, כי אני חושב שאנחנו בגיל קליטה שכבר אפשר לחיות טוב מאד גם בלי תוכניות מבדלות.
יעקב מרגי: מי מוביל את היום הזה בכנסת?
קריאה: פנינה תמנו, דב חנין וחבר הכנסת נגוסה.
יעקב מרגי: שלושתם לא נמצאים כאן.
יעקב מרגי: אם הם יגיעו, ניתן להם את הקרדיט שמגיע להם.
קריאה: ואגודת יהודי אתיופיה.
יעקב מרגי: אני אומר אחר כך.
יעקב מרגי: יש כמה אגודות.
חנה אלעזר: אדוני, אבל אנחנו, אגודת יהודי אתיופיה, ביחד עם החברים שמנית קודם, ארגנו את היום.
יעקב מרגי: מגיע לכם הקרדיט ואנחנו מודים לכם.
יעקב מרגי: מישהו רוצה לדבר מטעם האגודה?
חנה אלעזר: חנה אלעזר.
חנה אלעזר: אנחנו אגודת יהודי אתיופיה.
חנה אלעזר: בעבר קראו לנו האגודה הישראלית למען יהודי אתיופיה.
חנה אלעזר: אנחנו ארגון סנגור ושינוי מדיניות.
קריאה: סליחה, אתם אותו גוף שזיוה מקונן הייתה בראשו?
חנה אלעזר: כן.
חנה אלעזר: לצערנו הרב לאחר המחאה וגם לפני כן, הסוגיות של יוצאי אתיופיה לא מגיעות מספיק לכנסת ואם הן מגיעות, הן מגיעות רק לוועדת עלייה וקליטה, ולצערנו אנחנו צריכים לקיים יום כזה מיוחד כדי להביא את כל הסוגיות הקשורות ליוצאי אתיופיה.
חנה אלעזר: אני שמעתי מכמה חברי כנסת וגם אנשים שהגיעו, שזה לא נוח לקפוץ מוועדה לוועדה וכולם חשובים והכול טוב, אבל אנחנו באמת מקווים שהנושאים שלנו ידונו לאורך כל השנה בכל הוועדות, ופני הכנסת הם פני החברה.
חנה אלעזר: אם פה מפלים אותנו ולא מתייחסים אלינו כשווים, אז גם החברה.
חנה אלעזר: אתם רואים מה שקורה בשטח.
חנה אלעזר: זהו.