GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דבורה מרגוליס: לדוגמה, רק לסבר את האוזן, הטכניון, שעוד לפני קבלת החוק הזה, מזה שנים נותן את הנ"זי למילואימניקים, הקביעה אצלו היא 21 יום בשנה.
דבורה מרגוליס: הרצף המזכה הוא 15 ימים בסמסטר, כלומר סטודנט שמפסיד שבועיים רצופים עקב מילואים מקבל את ההטבה הזו.
דבורה מרגוליס: זה רק הגיוני.
דבורה מרגוליס: 14 או 10 ימים בשנה זה כיום בחודש, אז תחשבו, מה זה אומר מול קבוצה שעושה פעילות חברתית וקהילתית, משקיעה רבות בשבוע – לא נשמע הוגן.
דבורה מרגוליס: רק אמרתי.
מירב בן ארי: אנחנו יודעים שהסכמה – נעשה אתך הסכם, בשביל ההוגנות.
מירב בן ארי: גם ככה אמרנו שנקיים עוד דיון.
מירב בן ארי: לא נצביע היום.
מירב בן ארי: יש לך שבוע – לא אעצור.
דבורה מרגוליס: תודה.
מירב בן ארי: אבל נגדיר פה ימי מילואים.
מירב בן ארי: משרד המשפטים צודקת.
מירב בן ארי: תעשי 14, ואנחנו מוכנים לשמוע.
מירב ישראלי: לדיון הבא אכין את הנוסח עם התיקונים.
מירב ישראלי: אז זה 14 ימים, ואנחנו לא קובעים רצף.
מירב ישראלי: כל מוסד יקבע את הרצף או את הסמסטר.
מירב ישראלי: אעבור לסעיף 2.
מירב ישראלי: מוסד להשכלה גבוהה יקבע, לאחר התייעצות עם ארגוני סטודנטים, תכנית לשילוב סטודנטים הלומדים בו בפעילות חברתית וקהילתית בהתנדבות ולהכרה בפעילות זו כפעילות המזכה בנקודות זכות, וכן להכרה בשירות מילואים כמזכה בנקודות כאמור; בתכנית ייכללו, בין היתר, הוראות בדבר הכרה בגופים ובארגונים שבהם אפשר יהיה לבצע פעילות חברתית וקהילתית כאמור, מספר שעות ההתנדבות השבועיות שיזכו בנקודות זכות, שירות המילואים שיזכה בנקודות זכות ודרכי הפיקוח על יישום התכנית.
מירב ישראלי: (ב) למוסד להשכלה גבוהה יהיה חופש פעולה לקבוע את התכנית בהתאם לסוגי התואר הראשון הנלמדים בו ולתכניות ההתנדבות הנהוגות בו.
מירב ישראלי: אני אזכיר שהיו שני דברים שאמרנו שנתייחס אליהם עכשיו: הנושא של ארגוני סטודנטים – השארנו את זה פתוח, ואמרנו שנתייחס לאיזה ארגוני סטודנטים – אחרת קשה לדעת עם מי מתייעצים, ושנית, הכנסנו את המילואים – עשינו את המיזוג בין ההצעות, ולא התייחסנו למילואים באופן פרשני.
מירב ישראלי: אמרנו ששני הנושאים האלה, נדון ביניהם בשנייה-שלישית.
יעל טור כספא: אני חוזרת על העמדה שלנו, שאנחנו חושבים שאין מקום לחייב את המוסדות להכיר בנקודות זכות עבור הפעילויות האלה.
יעל טור כספא: אנחנו חשובים שגם כאן, כמו בסעיף 4, היה צריך לכתוב שהמוסדות יהיו רשאים להכיר בנקודות זכות.
מירב בן ארי: נעשה סדר.
מירב בן ארי: יש חוק.
מירב בן ארי: תבלעו את הגלולה הזאת כבר.
מירב בן ארי: די לומר לא צריך.
מירב בן ארי: תתקדמו עם זה כבר.
מירב בן ארי: אני מ-2015 התקדמתי.
מירב בן ארי: אנחנו נמצאים בדיון שתעירו לגופו של עניין, ובואו ננסה להפיק את המקסימום.
מירב בן ארי: באה דבורה, אמרה: יש לנו משהו אחר – אמרתי: תביאי.
מירב בן ארי: אבל די להתעסק - יהיה חוק.
מירב בן ארי: עכשיו תתקדמו מפה.
מירב בן ארי: תפסיקו לומר לי: חופש אקדמי.
מירב בן ארי: אנחנו בקריאה שנייה-שלישית.
מירב בן ארי: שלוש שנים.
מירב בן ארי: בואו נתקדם, וננסה להקל כמה שיותר על המוסדות.
מירב בן ארי: כי אין לי מטרה פה עכשיו חלילה למרר – אני רוצה לתת פתרונות טובים, הוגנים, רלוונטיים.
מירב בן ארי: שחררו את זה כבר.
מירב בן ארי: בואו נתקדם, ננסה למצוא פתרון, שלפחות יהיה הולם ומתאים לצרכים של המוסד.
מירב בן ארי: קודם כל, נתחיל מההתחלה.
מירב בן ארי: ארגוני הסטודנטים, לדעתי צריך להיות ארגון הסטודנטים בתוך המוסד עצמו – לא ארגונים ולא התאחדות.
יעל טור כספא: בחוק זכויות הסטודנט יש הגדרה.
יעל טור כספא: אם זה הארגונים שהם בתוך המוסד, קוראים לזה בחוק זכויות הסטודנטים אגודות הסטודנטים.
יעל טור כספא: אם זה הארגון היציג – הארגון היציג.
מירב בן ארי: נעשה תיקונים.
מירב בן ארי: לכן אתם יושבים פה.
מירב בן ארי: אתם לא פעם ראשונה עושים תיקונים.
יעל טור כספא: אני מציעה שישתמשו במונח כמו שהעברנו בהערות - אגודות הסטודנטים, כמו שכתוב בחוק זכויות הסטודנט.
מירב ישראלי: אז כל מוסד יתייעץ באגודה בתוכו.
יעל טור כספא: באגודה כהגדרתה בחוק זכויות הסטודנט.
מירב ישראלי: ואם היא לא קיימת?
מירב ישראלי: הוא כן צריך להתייעץ עם מישהו?
מירב בן ארי: אם אין, צריך להתייחס עם התאחדות הסטודנטים.
יעל טור כספא: עם ארגונים הסטודנטים הארצי היציג - יש לזה הגדרה בחוק זכויות הסטודנט.
יעל טור כספא: נושא נוסף – בעצם אין פה שום מגבלה על מספר נקודות הזכות שהמוסד רשאי להכיר בו.
יעל טור כספא: מצד אחד, יש המוסדות והאוניברסיטאות, שאנחנו מכירים את זה, שאם זה יהיה בשיקול הדעת שלהם, הם יכירו בעד מספר נקודות זכות שהוא סביר.
יעל טור כספא: החשש שלנו, שיהיו מוסדות להשכלה גבוהה שיכירו במספר רב של נקודות זכות יותר מדי עבור הפעילות ההתנדבותית, שאנחנו חושבים שזו פגיעה ברמה האקדמית.
יעל טור כספא: לכן אנחנו כן מבקשים להגביל את ההכרה.
יעל טור כספא: אנחנו סבורים שמספיק 2 נקודות זכות סך הכול עבור הכרה.
יעל טור כספא: היינו שמחים אם היתה פה הגבלה על מספר נקודות הזכות.
מירב בן ארי: מה ההגבלה שהצעתם?
יעל טור כספא: אנחנו מבקשים שזה יהיה עד 2 נקודות זכות עבור פעילות התנדבותית, לכל התואר.
מירב בן ארי: אז מראש אנחנו אומרים שזו התנדבות של הסטודנט במהלך – כי קליניקה, למשל, זה 6 נקודות.
מירב בן ארי: מבינה?
מירב בן ארי: אז אנחנו לא רואים את הקליניקות.
יעל טור כספא: זה סעיף 4, למיטב הבנתי.
יעל טור כספא: למיטב ידיעתי, היום מותר להכיר בעד 2 נקודות זכות סך הכול עבור פעילות התנדבותית.
יעל טור כספא: אני חושבת שהקליניקות – הם מקבלים הכרה בהוראה אקדמית, אבל החלק ההתנדבותי הוא בכל מקרה תמיד עד 2 נקודות זכות.
יעל טור כספא: כך זה למיטב ידיעתי.
יעל טור כספא: אני מדברת על כמה מכירים עבור הפעילות ההתנדבותית.
יעל טור כספא: אם יש בזה גם לימודים אקדמיים, זה משהו אחר.
מירב בן ארי: זה צריך להיות 2 נקודות זכות כל התואר לקורס אחד – זו היתה גם הכוונה שלי.
מירב בן ארי: מה עוד?
מירב בן ארי: רק על סעיף 2.
מירב בן ארי: הערת את אגודת הסטודנטים – אם יש ואקום, אמרנו שהולכים לארגון היציג, ושתי נקודות הזכות.
מירב ישראלי: רציתם להעיר משהו על מה זה שיעור המילואים שיזכה בנקודות זכות.
מירב ישראלי: אתם רוצים מעבר ל-14 ימים להוסיף פה משהו?
יעל טור כספא: לא.
מירב בן ארי: רם שפע, בבקשה.
30696: כמה דברים.
30696: אל"ף, בהקשר למה שיעל התייחסה, בהקשר של קורס, יש פה התייחסות שאינה מקבילה, ונראה לי ששווה להתייחס לזה, בסעיף 4.
מירב בן ארי: נגיע, ואם צריך, נחזור.
מירב בן ארי: כעת רק סעיף 2, לגופו של הסעיף.
30696: בתוך סעיף 2 ולגופו של הסעיף, ברגע שכתובה המילה תוכנית, צריך להסביר מה זה אומר, בגלל שבסעיף 4 כתוב קורס, וזה ייצור התנגשות.
מירב ישראלי: השאלה האם אתה מעיר על זה שזה רק אחד מהם?
מירב ישראלי: או סטודנט זכאי גם לקורס וגם להשתתפות בתוכנית?
מירב ישראלי: זו ההערה?
מירב בן ארי: נגיע לסעיף 4 טנתקן אותו שיתאים לסעיף 2.
30696: טוב.
30696: בנוסף, אני שם את זה כסימן שאלה – לא בטוח שזה דבר שיש לעשות, אבל מי שמכיר לעומק את מה שקורה בתיכונים יודע שהסיפור של מעורבות חברתית הוא מאוד מורכב.
30696: בתיכונים הרבה פעמים יש יחסית זילות במה שנקרא דרישה לעשות מעורבות חברתית, ויכול מאוד להיות – לא בטוח, אני שם כסימן שאלה – שצריך לייצר מצב שיהיה צוות – לא קשור למועצה להשכלה גבוהה, אבל בין המוסדות לארגוני סטודנטים, שיקבע עקרונות לסיפור הזה, כי כפי שיעל אמרה – מוסד יגיד: אני חייב לתת שתי נקודות זכות, הוא יעשה את הדבר הכי מינימלי שיכול, הסטודנטים יסמנו על זה וי, ירגישו שזה שום דבר בשבילם, המוסד ירגיש שעשה מה שצריך, וזה לא יהיה טוב.
30696: שווה לחשוב על זה, אולי לשים קריאה לצוות שיהיה רציני.
30696: שווה להתייחס לזה.
מירב ישראלי: יש פה שתי אפשרויות – אחת, שייקבע על-ידי המועצה להשכלה גבוהה- - -
יעל טור כספא: אנחנו מתנגדים לזה.
30696: אני גם מתנגד לזה.
מירב ישראלי: עוד לא הוצאתי את המילים מהפה.
מירב ישראלי: אני רק אומרת מה האפשרויות.
מירב ישראלי: בעיקרון, כרגע בחוק אין שום פיקוח בעצם על הנושא של איך הדבר הזה מתבצע.
מירב ישראלי: סטודנט יכול ללכת ושיחתמו לו, ואף אחד לא יבדוק שאכן ביצע את הדברים וכו' – זה דבר אחד.
מירב ישראלי: דבר נוסף, שבמוסדות השונים יהיו רמות שונות של פעילויות, שחלקן יהיו ברמה נאותה, וחלקן לא יהיו ברמה נאותה.
מירב ישראלי: השאלה, באיזו רמה אנחנו רוצים גם מבחינת הפיקוח וגם מבחינת האחידות, כלומר עם כל החופש האקדמי, שיהיה משהו אחיד בין המוסדות – מספר ימי מילואים, אבל בצורה אחרת.
מירב ישראלי: אז השאלה, איך אנחנו עושים את זה – אם אנחנו עושים מבנה שהמועצה להשכלה גבוהה יהיו לה לפחות הנחיות כלליות מאוד לגבי התוכנית, או אנחנו משאירים את זה לחופש של המוסדות, ואז יש פחות שליטה.
מירב בן ארי: או נחליט פה במתווה כלשהו של מספר שעות והמקום שבו אפשר – תכף נתייחס גם לעמותות שאפשר להתנדב בהן.
מירב בן ארי: אני לא רוצה להביא את זה למל"ג – גם הם לא רוצים – אני לא שם.
מירב בן ארי: אנחנו צריכים להגדיר את הפורמט, ובסוף אולי לעשות איזשהו פיקוח, אפילו פה להגשת – להבדיל, כמו שאנחנו עושים במעמד האשה, שאנחנו מבקשים דוח מהמוסדות על הטיפול בהטרדות – אולי לעשות דוח לוועדת החינוך פעם בשנה על איך המוסדות האקדמיים - אגב, עשינו את זה לפני שבוע ביום הסטודנט.
מירב בן ארי: הגיעו נתונים, סקר של הסטודנטים.
מירב בן ארי: הם לא שם.
מירב בן ארי: אולי לעשות סעיף שאומר שכל שנה המוסדות יגיעו, נציגי ור"ה וכו' ויגידו על התוכנית שיש בכל מוסד.
יוסי יונה: זה פיקוח בדיעבד.
מירב ישראלי: כיוון שהמוסדות הם בעצם מוסדות פרטיים, במירכאות, הם לא גוף סטטוטורי או משהו כזה, אנחנו לא נוהגים בחקיקה לבקש דוחות מגופים מהסוג הזה.
מירב ישראלי: אפשר אולי לבקש מהמל"ג.
מירב ישראלי: הם גופים דו-מהותיים, נכון, הם מחויבים בכל מיני דברים לפי הפסיקה, אבל אנחנו לא מפקחים עליהם ישירות.
מירב ישראלי: לכן אם אנחנו רוצים דוח, אולי אפשר לבקש מהמל"ג, שירכז עבורנו את הנתונים, ונעשה פעם בשנה ישיבה.
יעל טור כספא: אנחנו לא ניקח אחריות על זה.
מירב ישראלי: אם יהיה בחקיקה, אתם תיקחו אחריות על הנושא הזה.
יעל טור כספא: אנחנו מתנגדים, שהאחריות בנושא הזה לא תוטל עלינו.
יעל טור כספא: זה נושא מאוד עקרוני מבחינתנו.
יעל טור כספא: אפשר לדרוש מהמוסדות – גם בחוק למניעת הטרדות מיניות המוסדות צריכים להגיש דוחות.
מירב ישראלי: אנחנו לא נוהגים לבקש דוחות ישירים מהמוסדות.
מירב בן ארי: גם בהטרדות המיניות – הם לא ממש בעניינים, המל"ג.
מירב בן ארי: אגב, הם קיבלו על זה ביקורת ממבקר המדינה.
מירב בן ארי: ישיבתי בוועדה.
מירב בן ארי: עכשיו יש מישהי שאחראית, שקיבלה מינוי, שזה התקדמות, אבל הדוח- - -
מירב ישראלי: בעיניי לא נכון לנהל את זה מול המוסדות ישירות.
מירב בן ארי: הדוח של מבקר המדינה על המל"ג היה על ההתנערות שלהם מאחריות שלהם על המוסדות.
מירב בן ארי: אני ישבתי בוועדה הזאת.
מירב ישראלי: זה לא נכון שוועדה תפקח ישירות על המוסדות.
יעל טור כספא: לא מתפקידנו לבקש דוחות, ולרכז את הנושא הזה.
יעל טור כספא: מבקשים שזה לא יהיה.
מירב ישראלי: אתם הגוף שמפקח על ההשכלה הגבוהה.
מירב ישראלי: אתם הרגולטור.
מירב ישראלי: הרי הוציאו את זה ממשרד החינוך כדי שיהיה בחוץ ויהיה רגולטור.
יעל טור כספא: מה את רוצה, שנבקש דוח שמה?
מירב ישראלי: נגיד בחקיקה מה יהיה.
יעל טור כספא: אנחנו מתנגדים לעניין האחריות שלנו, ונצטרך לבדוק את זה גם עם הגורמים- - -
מירב ישראלי: אם המחוקק עושה חוק, אני חושבת שחלק מתפקידי הוק הוא לוודא שהוראות החוק מתקיימות.
מירב ישראלי: איך עושים את זה – זו שאלה.
יוסי יונה: אחד החששות שיכולים להיות, שזה בעצם מין מישהו שאומר: השתתפתי בפעילות כזו או אחרת, והמניע בסופו של יום – ואת לא רוצה שזה יהיה, יוזמת החוק, לקבל הקלה, פטור מעוד איזה קורס – מה אכפת לי?
יוסי יונה: הייתי בפעילות כזו או אחרת, ואני פוטר את עצמי מחובות הלימוד.
יוסי יונה: זו יכולה להיות דרך להתחמק.
מירב בן ארי: לא נראה לי.
מירב בן ארי: לעשות התנדבות זה הרבה יותר מורכב מלעשות קורס בתולדות הסינים.
יוסי יונה: אם הוא עושה, ברור.
מירב בן ארי: אבל אתה רוצה שהוא יעשה – זאת מטרת החוק.
מירב בן ארי: מה המטרה – שיעשה עוד קורס בחירה חסר משמעות?
יוסי יונה: החשש הוא שזה יהיה איזה רובריקה ריקה.
מירב בן ארי: אין בעיה, אז בואו נמצא עכשיו את המתווה כדי שזה לא יהיה.
מירב בן ארי: אנחנו אמרנו: מילואים, אמרנו 14, הם אומרים 18 – הגדרנו - זה יהיה ברור.
מירב בן ארי: הסטודנט יידע, המוסד יידע מה חובתו.
מירב בן ארי: עכשיו אמרו: אנחנו רוצים שתי נ"זי לכל השנה – אמרתי שמקובל עליי.
מירב בן ארי: רוצים לכל התואר – אמרנו בסדר.
מירב בן ארי: עכשיו אנחנו מגדירים, איזו פעילות תחשב באמת פעילות התנדבות, ואיך אנחנו מוודאים שהמוסד מדווח למל"ג, שהוא הרגולטור.
יוסי יונה: אני מבין את החשש – חתיכת מנגנון פיקוח ובקרה.
מירב בן ארי: לא חתיכת מנגנון.
מירב בן ארי: האחריות על המוסד לדווח לכם.
מירב בן ארי: למה אני אומרת את זה – כי זה די דומה, שונה, לעניין הטרדות מיניות.
מירב בן ארי: אגב, בדיון האחרון בביקורת המדינה באו פעם ראשונה המוסדות, הרקטורים עצמם.
מירב בן ארי: זה לא היה פה מעולם.
מירב בן ארי: למה – כי המבקר התייאש מהם, אז הם הביאו לכאן את כל המוסדות של ור"ה וור"מ.
מירב בן ארי: הגיעו מכללות – פעם ראשונה שישבו מול שלי הרקטורים, והציגו את הטיפול שלהם בהטרדות מיניות.
מירב בן ארי: אם הגוף יודע מה מצופה ממנו, המל"ג יידע בדיוק מה הוא מדווח לוועדה, ואם זה לא יעבוד, יבואו הרקטורים וידווחו, בדיוק כפי שעשינו בהטרדות מיניות.
מירב בן ארי: ואגב, זה לא עבד כי המבקר מתח עליהם ביקורת, מטעמים ענייניים.
30696: גם אני מאוד אוהב ללכת לרגולטור בהרבה מאוד מקרים.
30696: אני חושב – בסוף מה שהתחלנו, שהתחיל את הדיון הזה, זה על הנושא של לייצר כפי שאמרת, פורמט שהוועדה תוציא, שיעשה עקרונות.
30696: אם יש לנו דיון בשבוע הבא, בעיניי, אפשר עד אז לייצר איזה מתווה כזה, שיכריח את המוסדות לעמוד במתווה, אבל לא הייתי הולך למקומות של דיווח למל"ג.
30696: זה לא עובד.
30696: זה גורר אותנו לסאגות – אני אומר את זה עכשיו בכובעי גם כחבר מל"ג – לסאגות ארוכות של שנים, של מה להגדיר ואיך להגדיר ומה המוסדות עושים.
30696: אם בחוק יהיה כתוב, מה הם צריכים לעשות - זה מה שהם יעשו.
30696: כמו שמירב אמרה, יש חוק, והם צריכים לעמוד בו.
30696: זה פשוט לא עוד.
מירב בן ארי: אבל הם הרגולטור.
מירב בן ארי: זה המינוי שלהם, להיות הרגולטור.
מירב בן ארי: בכל מקרה אנחנו צריכי להגדיר את הפורמט – זה בטוח.
יעל טור כספא: אני רוצה לחזור ולומר שכמו שמירב ישראלי פתחה את הדיון הזה ואמרה, המוסדות להשכלה גבוהה הם גופים עצמאיים, ומכוח החוק כך, והם אחראים לעמוד בהוראות חוק.
יעל טור כספא: יש אין סוף חוקים שחלים עליהם – חוק חובת המכרזים, הוראות הממונה על השכר.
יעל טור כספא: הם צריכים לעמוד בכל הוראות החוק.
יעל טור כספא: לא כל חוק שמחיל אחריות על המוסדות, יכול לעבור כאחריות על המל"ג.
מירב ישראלי: דיברתי, ברגע שאנחנו עושים דוח.
יעל טור כספא: ברגע שאתם מעבירים באיזושהי צורה עקיפה, מערבים את המל"ג, המוסדות מפסיקים לקחת אחריות.
יעל טור כספא: זה מה שקרה בחוקים אחרים, וזה לא עובד, כי ברגע שהמל"ג אחראית, המוסדות מצד אחד, אומרים: אין לכם סמכות לאכוף עלנו דברים; אנחנו רק צריכים להעביר לכם דוח, אבל מאותו רגע רק המל"ג רואים אותה כאחראית.
מירב ישראלי: לא נכון.
יעל טור כספא: כן נכון.
יעל טור כספא: אנחנו רואים את זה בדברים אחרים, ואם המל"ג כל היום תצטרך להתעסק בדברים שהם לא אקדמיים, היא לא תוכל להתעסק בעיקר ובתפקידה העיקרי.
יעל טור כספא: לכן אנחנו ממש מתנגדים לזה.
מירב ישראלי: יש לנו ויכוח עמוק מאוד על מה תפקיד המל"ג כרגולטור בהשכלה הגבוהה, וזה צץ שוב ושוב.
יעל טור כספא: מבחינתנו, זו פעילות שאינה אקדמית.
מירב ישראלי: לא אומר יותר מזה.
מירב בן ארי: יש לי עוד שאלה לגבי פעילות שאינה אקדמית.
מירב בן ארי: אם מוסד מאשר לתת נקודות זכות על קורס התעמלות, הוא צריך אישור שלך לזה?
יעל טור כספא: כעיקרון, המועצה מחליטה עד כמה היה מותר להם לתת עבור פעילות התנדבותית.
יעל טור כספא: מה מגבלת נקודות הזכות שמותר לך לתת עבור פעילות שאינה אקדמית, אבל לא נכנסנו אם זו פעילות כזו או אחרת.
מירב בן ארי: לא נכנסת לסוג הפעילות או לטיבה, אבל אמרת למוסד שהוא יכול לתת?
יעל טור כספא: מוסד צריך לתת מינימום של נקודות זכות.
יעל טור כספא: אנחנו מאשרים לו תוכניות לימודים.
יעל טור כספא: הוא רוצה להוסיף עוד נקודות זכות, ולחייב את הסטודנטים שלו- --
מירב בן ארי: את לא נכנסת לרמת הפילאטיס?
לילך חייבי מנחם: זה קיים כיום.
מירב בן ארי: זה לא קיים בהמון, אבל זה קיים.
אלון שוורצר: אלון שוורצר, אם תרצו.
אלון שוורצר: אחזור להתחלת הסעיף.
אלון שוורצר: חלק גדול מהאוניברסיטאות מכירים בתאים סטודנטיאליים – יש להם תקנון, 100 חתימות, 30 חתימות, ומכירים בהם.
אלון שוורצר: יש להם קשר עם דיקן הסטודנטים.
אלון שוורצר: אני חושב שיש מקום גם לתאים הסטודנטיאליים שמוכרים על-ידי אוניברסיטאות, גם להתייעץ אתם, ולא רק עם אגודת הסטודנטים.
מירב בן ארי: לא רלוונטי.
מירב בן ארי: יש נציגים, נבחרו על-ידי הסטודנטים.
מירב בן ארי: הם ינהלו את המשא ומתן.
מירב בן ארי: עם כל הכבוד, התא, ולא משנה איזה תא הוא – גם תא כולנו – לא מייצג את כל הסטודנטים בקמפוס.
מירב בן ארי: לכן היו בחירות.
מירב בן ארי: בחרו יו"ר וסגנים, והם ינהלו את העניין מול המוסדות.
אלון שוורצר: עוד הערה שרלוונטית לפה וגם לסעיף 4, אם צריך להגדיר מה זה גופים חברתיים.
מירב בן ארי: עוד לא הגעתי לשם.
אלון שוורצר: טוב.
אלון שוורצר: ועוד הערה - אני חושב שבגלל שלסטודנט רגיל יהיה סעיף 4 של הקליניקות וכל מיני השתלמויות, שהוא יכול לעשות עוד נקודות זכות, דווקא לשירות מילואים לא הייתי מגביל את זה ל-2 נקודות זכות אלא ל-4, אבל אולי שם רף יותר גבוה – לאו דווקא 14 ו-14 או 18 ו-18; אולי איזה רף יותר גבוה למי שיהיה זכאי ל-4 ו-3 בתואר, רף מאוד גבוה, כי הוא אולי לא יוכל ליהנות מכל הקליניקות וכאלה, אז אולי מדרגה נוספת.
אלון שוורצר: זה הכול.
מירב בן ארי: גם מילואימניק יכול לעשות קליניקה.
מירב בן ארי: ראיתי הרבה סטודנטים כאלה, שעושים את שניהם.
לילך חייבי מנחם: לילך חייבי מנחם, יושבת-ראש האגודה של האוניברסיטה הפתוחה.
לילך חייבי מנחם: אשמח שתהיה הרחבה לגבי התייעצות עם ארגוני הסטודנטים – אתם מגדירים שזה אגודות או התאחדות, אם אין אגודה.
לילך חייבי מנחם: הייתי שמחה שיהיה פרק זמן של פנייה רשמית.
לילך חייבי מנחם: אנו באגודה עושים את הפעילות ההתנדבותית שלנו, ובמקומות אחרים, כשאנחנו קידמנו את הדבר הזה אצלנו בתוך המועצה, ממש העברנו חוק שאנחנו הולכים לדון ולקדם את נקודות הזכות למשרתי מילואים ולמעורבות חברתית לפני החוק שיזמת, מירב.
לילך חייבי מנחם: היה לנו חשוב לקבל תגובה רשמית של האוניברסיטה.
מירב בן ארי: אם הם עושים התייעצות.
לילך חייבי מנחם: אבל אשמח שתהיה הרחבה, למה זה התייעצות.
מירב ישראלי: יודעים מה זה.
מירב ישראלי: לא צריך בחוק להגיד מה זה.
מירב בן ארי: נמשיך לסעיף 3, בבקשה.
לילך חייבי מנחם: מוסד להשכלה גבוהה ימנה – כאן הורדנו את הניסוח, הנציג, אבל כנראה החזירו בעריכה הלשונית.
לילך חייבי מנחם: הנציג היה כשזו היתה נציגות כלפי המל"ג, בנוסח הראשון.
לילך חייבי מנחם: עכשיו זה אחראי מטעמו, לקשר בין המוסד.
לילך חייבי מנחם: אבדוק את זה מבחינת עברית.
מירב בן ארי: הורדנו את זה.
מירב בן ארי: אחראי מטעמו לקשר בין המוסד ובין הגופים והארגונים.
מירב בן ארי: ממשיכים.
מירב ישראלי: בלי לגרוע מהוראות סעיף 15 לחוק המועצה להשכלה גבוהה – שזה הסעיף של החופש האקדמי - מוסד להשכלה גבוהה רשאי להכיר בהשתתפות בקורס מתוך רשימת קורסים בשיתוף גופים וארגונים חברתיים שאינם פוליטיים כפעילות חברתית וקהילתית שתזכה את הסטודנט בשתי נקודות זכות במסגרת התואר שלקראתו הוא לומד; סטודנט יוכל להשתתף בקורס כאמור פעם אחת בלבד במהלך לימודיו לתואר אקדמי ראשון.
מירב בן ארי: כתבתי את זה ב-4, יעל.
מירב בן ארי: למה קפצת ב-2?
יעל טור כספא: אני רוצה להבין - מדובר על אותה פעילות התנדבותית?
יעל טור כספא: זה לא בנוסף?
יעל טור כספא: אז אני חושבת שזה לא מנוסח טוב.
מירב בן ארי: אם צריך, נתקן את הנוסח.
מירב בן ארי: נתקן את 2 שיתאים ל-4, אבל 4 מגדיר במפורש שזה 2 נ"זי לאורך כל התואר, פעם אחת בלבד.
מירב בן ארי: זה מוגדר פה ברור, שחור על גבי כחול.
מירב בן ארי: אם צריך לסדר את 2, נסדר.
מירב בן ארי: מה זה מתנגש?
יעל טור כספא: למה צריך את שני הסעיפים?
מירב ישראלי: הכוונה היתה, שמוסד רשאי שיהיה בו ממש קורס, כלומר קורס אקדמי, שמקבלים עליו 2 נקודות זכות או כפי שאת אומרת, 2 נקודות זכות על הפעילות ההתנדבותית, שזה קורס בתוך תוכנית הלימודים.
מירב בן ארי: קורסים משלבי עשייה.
מירב ישראלי: 2 הוא חובה, הוא לא רשאי, כלומר הוא צריך להיות קיים בכל מוסד – גם אם אין בו קורסים כמו ב-4 – כך אני מבינה את החוק, כפי שהוא כתוב, שאומר שהמוסד יכיר בפעילות שהיא חוץ-אקדמית, כלומר לא פעילות שהוא מקיים בתוך המוסד אלא התנדבות שהסטודנט מתנדב בעמותה, ועל זה הוא מקבל, כפי שמקבל על מילואים, מקבל שתי נקודות זכות.
יעל טור כספא: זה שני דברים שונים, אבל צריך להיות סעיף שאומר שבכל מקרה לא יוכרו מעל 2 נקודות זכות.
יעל טור כספא: או סעיף 2 או סעיף 4.
מירב בן ארי: סעיף 2 – הרישא – אתו אין בעיה, כי זה מוסד – זה חובת ההתייעצות.
מירב בן ארי: ואז יש: בתוכנית וכו' – זה לא סותר.
מירב בן ארי: מספר שעות עיסוק – אולי את זה אפשר להוריד, את המשפט כאמור, כי סעיף 4 מגדיר כבר את שעות ההתנדבות השבועיות.
מירב בן ארי: אם זה קורסים משלבי עשייה בסעיף 4, אנחנו צריכים לשים לב שיש היום מוסדות אקדמיים שנותנים יותר מ-2 נקודות זכות על קורסים משלבי עשייה.
מירב בן ארי: אני לא רוצה לתקוע את המוסדות על זה.
מירב בן ארי: אם אנחנו אומרים: עושים התנדבות נטו, זה 2 נ"זי בכל התואר, אבל אם אנחנו לא רוצים לפגוע במוסדות שכבר עושים קורסים, ונותנים על זה אפילו 4 נקודות, כי זה קורסים שנתיים משלבי עשייה עם הרצאות, אולי צריך, ננסח – צריך להיות אחד, שאם סעיף 4 זה קורסים משלבי עשייה, הסיפא של הקורס אחד ושתי נקודות זכות צריך להיות ב-2, ו-4 – לאפשר למוסד להכיר בהשתתפות בקורס בתור רשימת קורסים בשיתוף גופים וארגונים שאינם פוליטיים.
מירב בן ארי: השאלה אם חשוב לכם שהקורסים משלבי עשייה יהיו כאן מוגדרים כ-4 נ"זי, או את אומרת: עזבי את זה – תשאירי קורסים משלבי עשייה – אנחנו עושים את זה טוב - אל תגדירי לנו כמה נ"זי.
דבורה מרגוליס: לא צריך.
דבורה מרגוליס: תשאירי את זה.
יעל טור כספא: מה שאותנו מטריד זה לא האוניברסיטאות אלא מוסדות אחרים.
יעל טור כספא: אנחנו רוצים שבגין הפעילות ההתנדבותית – לא משנה באיזו מסגרת תינתן, לא תוכרנה יותר מ-2 נקודות במהלך כל התואר.
יעל טור כספא: זה שקורס משלב עשייה יש בו גם פעילות התנדבותית – עבור ההרצאות מותר לתת יותר.
יעל טור כספא: זה שאלה של ניסוח.
מירב בן ארי: אנחנו מבינות אחת את השנייה.
מירב בן ארי: הניסוח צריך להיות כאן סעיף 2א ו-ב, ש-א מדבר על התנדבות אחת, 2 נקודות כל התואר, וסעיף ב מדבר על האפשרות של מוסד לעשות את מה שהוא עושה היום, ולא להגדיר לו כמה נקודות זכות, לקורסים משלבי עשייה.
יעל טור כספא: אני חושבת שצריך להיות סעיף שמתייחס גם לפעילות שב-2 וגם לזו שב-4, ואומר: עבור הפעילות ההתנדבותית גרידא לא יוענקו יותר מ-2 נקודות זכות בכל התואר.
מירב בן ארי: זה כתוב.
מירב בן ארי: אני אחרי זה.
יעל טור כספא: זה לא כתוב ב-2.
יוסי יונה: יש לי הסתייגות.
מירב בן ארי: בדיון הבא.
מירב ישראלי: אני רוצה להבין מה עמדתך, לגבי האם סטודנט יכול גם לעשות קורס משלב עשייה וגם לקבל 2 נקודות זכות על פעילות התנדבותית?
מירב ישראלי: זה או קורס או פעילות התנדבותית.
יעל טור כספא: כן, או-או.
מירב ישראלי: אז אנסח סעיף אחד, שבו – סטודנט יכול לקבל 2 נקודות זכות, או על זה או על זה.
מירב בן ארי: אסביר.
מירב בן ארי: הסעיף צריך להיות שסטודנט יכול לעשות 2 נקודות זכות כל התואר, ולקבל אותן על פעילות התנדבותית.
מירב בן ארי: אם הוא עושה קורס, זה משהו אחר.
מירב בן ארי: הוא לא יכול לעשות גם וגם.
מירב ישראלי: סטודנט יכול כל התואר הראשון לעשות או קורס משלב עשייה או להתנדב ולקבל שתי נקודות.
מירב בן ארי: ומה לגבי מילואים?
מירב בן ארי: הוא יכול גם לקבל 2 נקודות על מילואים וגם על קורס משלב עשייה?
יעל טור כספא: עד כה המל"ג אמרה שזה או-או.
קריאה: אבל באופן נדיר היא משנה את דעתה.
קריאה: עדיף שתהיה אופציה.
מירב בן ארי: אם סטודנט עושה מילואים, והוא רוצה לעשות שנה אחרי זה קורס משלב עשייה, למה לא?
מירב ישראלי: לא העמדה שלהם היא שבסופו של דבר- - -
מירב בן ארי: אין לי בעיה, אם זה קורס של התנדבות וקורס משלב עשייה, תגידו לי – זה על אותה אג'נדה אבל מילואימניק – מה זה קשור?
מירב בן ארי: הוא לא בוחר.
מירב בן ארי: הוא חייב לעשות את זה.
מירב בן ארי: בקורס הזה, הוא בוחר אם הוא רוצה להתנדב או לא.
יעל טור כספא: סך הכול מה שאומרים פה, זה שהסטודנט ילמד פחות, כי הוא עושה משהו חברתי.
יעל טור כספא: אז אתה אומר: משהו חברתי הוא או שירות מילואים, או תרמת לקהילה בצורה אחרת.
יעל טור כספא: הכול זה בסך הכול לתרום לקהילה.
מירב בן ארי: אבל מילואים זה חובה.
אלון שוורצר: פה מחייבים אותך.
יעל טור כספא: אבל אתם גם רוצים לתת פה הכרה בנקודות זכות.
יעל טור כספא: זו השאלה – לא החובה.
יעל טור כספא: הוא לא למד.
יעל טור כספא: אתה בסך הכול מוריד לו מהידע האקדמי שילמד.
מירב בן ארי: דבורה, בבקשה.
מירב בן ארי: מה המצב כיום?
דבורה מרגוליס: אין פה שום כוונה לפגוע באף אחד – לא בסטודנט המעורב חברתית ולא בסטודנט המילואימניק.
דבורה מרגוליס: חלילה.
דבורה מרגוליס: אבל המצב שבו ייצא בסוף, שיסיים תואר ראשון ויהיו ארבעה נז"י – לא שניים, ששניים יהיו על חשבון ימי המילואים ועוד שניים יהיו על בסיס הפעילות החברתית, זה הופך להיות משמעותי מהתואר.
אלון שוורצר: היום זה קיים.
אלון שוורצר: היום באוניברסיטה העברית אפשר לעשות קורס, למשל, בניווט, שתי נקודות זכות, או בתחרות ספורט – שתי נקודות זכות, ולעשות קורס- - - שזה שתי נקודות זכות לקורס, ושתי נקודות זכות התנדבות.
דבורה מרגוליס: אנחנו מדברים על מילואים מול התנדבות.
אלון שוורצר: היום אפשר התנדבות וקורס משלב.
אלון שוורצר: המציאות הזו קיימת.
דבורה מרגוליס: קורסים משלבים זו קטגוריה אחרת.
אלון שוורצר: אז שיהיה מילואים וקורס משלב.
אלון שוורצר: הורדנו הרי.
אלון שוורצר: אפשר אולי מילואים וקורס משלב ולא מילואים והתנדבות.
אלון שוורצר: כמו שהמציאות קיימת היום, למשל, באוניברסיטה העברית, שאפשר לעשות קורס בניווט עירוני, ולקבל שתי נקודות זכות, וקורס עשייה של כל מיני ארגונים, שזה קורס אקדמי בהתנדבות.
אלון שוורצר: זו המציאות.
מירב ישראלי: אני מציעה שתבדקו לגבי סעיף 4 בלבד – האם בכל זאת יכולים לעשות חריג, שלגבי סעיף 4, אפשר גם מילואים וגם סעיף 4.
מירב ישראלי: לא לגבי הפעילות ההתנדבותית.
מירב ישראלי: הם יבדקו את זה.
מירב ישראלי: דיברנו על גם וגם – גם על 2 ו-4, וגם על מילואים וקורס משלב עשייה.
מירב ישראלי: היה צריך לדבר על היחס.
אלון שוורצר: ההגדרה של גופים חברתיים וגופים פוליטיים - איך זה?
אלון שוורצר: ההגדרה של פוליטי זה רק משהו לא מפלגתי?
אלון שוורצר: זה הרבה פעמים עולה גם בוועדות השונות פה, ואחרי זה לפעמים בבתי משפט, מה ההדגרה לארגון פוליטי.
מירב ישראלי: מה זה מבחינת
מירב ישראלי: כם, אם אתם צריכים לחשוב על זה, מה זה פוליטי?
דבורה מרגוליס: אפילו לא רוצה להיכנס לזה.
מירב בן ארי: אנחנו מגדירים שזה גוף שהוא חברתי, קהילתי, ולא פוליטי.
מירב בן ארי: נשאיר את שיקול הדעת למוסד.
מירב ישראלי: גם אני אבדוק בחקיקה אחרת.
קריאה: אני מניחה שאם תרצו, לא ייכנס לרשימה.
אלון שוורצר: אז גם לא בצלן ולא המוקד להגנת הפרט והאגודה לזכויות האזרח.
אלון שוורצר: אין לי בעיה שאם תרצו לא תהיה ברשימה, אבל יחד אתנו כל הארגונים שעוסקים בנושא שנוי במחלוקת, בחברה הישראלית, כי היום אפשר לעשות נקודות זכות בבצלם ובאגודה לזכויות האזרח והמוקד להגנת הפרט שמגנים על מחבלים.
אלון שוורצר: אם זה נושא – לדעתי, אפשר להגדיר, שנוי בחברה הישראלית, שלא יהיו שם נקודות זכות או עשייה חברתית.
מירב ישראלי: היום יש הנחיות כלשהן לגבי היכן מותר לעשות?
יעל טור כספא: יש עבודה גדולה שנעשתה לגבי הקליניקות המשפטיות בעקבות דוח שיצא בנושא, אבל הנושא לא הגיע להחלטת מל"ג.
יעל טור כספא: יש המלצות, אבל הן עדיין לא הובאו למל"ג.
יעל טור כספא: בין היתר, אחת ההמלצות היא שהגופים לא יהיו עם גון פוליטי או משהו כזה – לא זוכרת בדיוק את המינוח.