GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בן דב: מבחינה היסטורית יש כאן בעיה כי יהודי ארצות הברית לא היו בסכנת השמדה ו-12 מיליון זה בעייתי.
בן דב: לכן אנחנו מציעים לשנות את המשפט.
יעקב מרגי: לא, יגידו לך אלה שיתפלמסו איתך, אם הם לא היו נעצרים שם אז היה כבר - - -
בן דב: אם ואם, אתה יודע, אפשר להגיד ש- - -
יעקב מרגי: לא כשאת מדברת - - - תקשיבי, התכנית של הצורר הנאצי הייתה לחסל את העם היהודי.
בן דב: אז לכן אנחנו מציעים לנסח משפט עם אותה כוונה אחרת.
יעקב מרגי: איך, מה ההצעה שלך?
בן דב: הצעתנו היא: ביום כ"ו באייר, התש"ה, 9 במאי 1945, הכניעו בעלות הברית את גרמניה הנאצית במלחמה עקובה מדם והמלחמה באירופה הסתיימה.
בן דב: תכנית הפתרון הסופי להשמדת העם היהודי חוסלה.
יעקב מרגי: מקובל עליי, עם דבריי ההסבר.
<מירב ישראלי: אני פשוט אומרת שדברי הסבר אנחנו לא מעתיקים אותם מהטרומית לראשונה, אני יושבת עם הנסחית, אנחנו מנסחים את זה יותר ביחס ל - - -
יעקב מרגי: אז הנה, היא תקח את זה לתשומת הלב.
בן דב: מאה אחוז, אבל מבחינתנו לדברי ההסבר יש חשיבות - - -
<מאיר כחלון: אני חושב שצריך להוסיף בנושא של דברי ההסבר: ה-23 בינואר 1943, הוכרעו הגרמני באל עלמין בלוב.
<מאיר כחלון: זאת אומרת, בעצם הכרעה ראשונה של גרמניה הייתה ב-23 בינואר 1943.
יעקב מרגי: עדיין לא הוכנעו, המלחמה - - -
<מאיר כחלון: לא - - - או נגמרה, האנגלים - - - נכנסו, יצאו - - -
בן דב: מאיר, אבל בא בשעה בברית המועצות ובאירופה המשיכו לחסל - - -
יעקב מרגי: נכון, המשיכו.
<מאיר כחלון: המשיכו לפעול בברית המועצות.
<מאיר כחלון: השאלה אם אנחנו מוסיפים את זה או לא.
יעקב מרגי: מאיר, זו עובדה חשובה היסטורית.
יעקב מרגי: השאלה אם בחוק שבא לייחס את כ"ו באייר לטובת טקס תפילה יהודי להכניס עכשיו את כל הסיפור ההיסטורי ודברי הסבר שהם לא נכנסים בכלל לחוק.
יעקב מרגי: אבל העובדה שציינת נרשום לפרוטוקול.
יעקב מרגי: עוד התייחסויות, בבקשה אדוני.
<חיים ארז: אני מבין שהחוק הזה - - -
יעקב מרגי: אתה חושב שכולם זוכרים מי אתה, תציג את עצמך.
<חיים ארז: חיים ארז - - -
יעקב מרגי: האלוף במילואים, שזכיתי לקרוא את הספר שהעניק לנו בלטרון בטקס.
<חיים ארז: כדאי לכולכם לקרוא.
יעקב מרגי: אני חושב שכדאי לקרוא.
יעקב מרגי: כל ספר שמתחיל במלחמת העולם השנייה והולך גם כן לתקומה של עם ישראל בארצו.
יעקב מרגי: הוא ערוך טוב.
<חיים ארז: תודה.
<חיים ארז: אני יושב ראש העמותה להקמת המוזיאון ללוחמים היהודיים במלחמת העולם השנייה.
<חיים ארז: הייתה הפסקה קטנה, אנחנו עכשיו, כנראה, בהסכמה מחדש עם נציגי הממשלה נחדש את הבנייה.
<חיים ארז: זה מוזיאון שיספר את סיפורם של מיליון וחצי חיילים יהודים שלחמו מול הנאצים שמתוכם כ-250,000 נהרגו.
<חיים ארז: אני מבין שהחוק הזה הוא חוק נוסף על החוק של ה-9 במאי.
<חיים ארז: זה חשוב להבין את זה.
<חיים ארז: אני רק אומר שנדמה לי שבישיבות שהיינו פה על ה-9 במאי היו שתי כוונות.
<חיים ארז: הייתה כוונה אחת להעביר את זה למערכת החינוך.
<חיים ארז: זאת אומרת, שהנושא הזה, 9 במאי, זה לא רק יום של הלוחמים, זה יום שבו צריכים ללמוד מה הלוחמים עשו למען מדינת ישראל במלחמת העולם ואחר כך פה בארץ, במלחמת השחרור, שהם הגיעו לארץ והם הקימו את צה"ל ולמעשה בנו את צה"ל וניצחו את מלחמת השחרור.
<חיים ארז: הכוונה הייתה שביום הזה מי שילמד וישתתף באירועים זה לא רק הלוחמים, הלוחמים לאט לאט נגמרים, אלא עם ישראל, בני הנוער, החיילים.
<חיים ארז: העסק הזה כרגע, בצורה מסוימת, לא מקיימים אותו.
<חיים ארז: דיברנו עם שרת הקליטה והיא אמרה שזה מסיבות תקציביות, החוק הזה אין לו כסף כנראה, אז עושים מצעד בכנסת - - -
יעקב מרגי: סליחה, תקציב 2018 עכשיו ו-19' שמוגש, היא לא הכניסה את עלות החוק הזה בפנים?
<חיים ארז: זה מה שנאמר על ידי עוזרים שלה שאם הכוונה הייתה שיעשו עצרת, אנחנו הצענו שזה יהיה בלטרון כמובן, עצרת שבה נביא חיילים, תלמידים, אלפי אנשים כדי לציין את החוק הזה, לעניין הזה אין תקציב, ולכן מה שעושים זה מצעד בכנסת.
<חיים ארז: וגם האירוע שהיה כל שנה ביד ושם, שגם כן היה אירוע רציני, גם כן לא מתבצע.
<חיים ארז: ולכן זאת נקודה שלדעתי צריך לבחון אותה אחרת החוק הזה של ה-9 במאי למעשה הוא מסורס.
יעקב מרגי: לא רק זה הוא גם מזיק יכול להיות.
<חנן ברנשטיין: בוודאי.
<חנן ברנשטיין: התוצאה מזיקה לתהליך שיתקיים - - -
יעקב מרגי: צריך לדבר עם מי היה, עודד פורר נכון?
יעקב מרגי: צריך לדבר עם עודד פורר.
<חיים ארז: פורר יודע מהדבר הזה.
בן דב: בעניין של הטקס של יד ושם אנחנו היינו בדיונים עם משרד העלייה והקליטה ומכוון שחוק יד ושם השתנה בעקבות חוק יום הניצחון על גרמניה הנאצית, הוסכם שהטקס, שרת העלייה והקליטה רוצה לעשות גם את מצעד הוטרנים, גם את הטקס וגם את ישיבת המליאה, כל בכנסת באותו היום, כדי להקל על הוטרנים שכבר חלקם הם למעלה מגיל 90.
בן דב: ומשרד החינוך, כפי שאנחנו זוכרים בדיון לא רצה לקחת על זה אחריות.
<חיים ארז: עוד משפט בבקשה.
<חיים ארז: זה בדיוק מנוגד לרוח החוק.
<חיים ארז: הנושא הוא לא על הוטרנים, הנושא הזה זה יום למען חינוך הדור הצעיר - - -
<קריאה: דור ההמשך שיידע - - -
יעקב מרגי: לכן התפיסה של השרה פה - - -משהו השתבש בדרך בין הכוונה הטובה לבין תהליך היישום.
<חנן ברנשטיין: הוטרנים מבחינת נוחות וטרנים הכנסת או לטרון זה היינו הך, מביאים אותם עד הכיסא, בזה אין בעיה.
<חנן ברנשטיין: וכדי להמשיך את הדברים שאמר האלוף חיים ארז, אין ואסור, אנחנו עכשיו קוטעים פעילות שהייתה הרבה שנים באמצעות חוק ולמעשה מורידים את זה למחתרת - - -
יעקב מרגי: אני אדבר עם עודד פורר, זה לא הייתה הכוונה - - - עם כל הכבוד.
<חנן ברנשטיין: באופן מעשי לעסוק במסגרת החינוך, והצגנו את הנושא דרך אגב לשר החינוך לפני כשבועיים, כולל ביקור בתערוכה הזמנית של מוזיאון הלוחם העברי.
<חנן ברנשטיין: מערך החינוך, אני מניח שיכנס לתהליך כזה או אחר, ואנחנו רואים את ה-9 במאי כיום שיא שבו מביאים את מירב התלמידים לעצרת של אלפים באמפיתיאטרון לטרון, 9000-10000 תלמידים - - -
יעקב מרגי: כדאי שגם אתם תדברו עם עודד פורר, אני אדבר עם עודד פורר.
יעקב מרגי: האלוף במילואים אלעזר שטרן, בדרגות עסקינן, אני לא יכול לדלג על הדרגה של כבודו.
אלעזר שטרן: אני כבר מודה לך אני יכול ללכת.
יעקב מרגי: יש כאלה שסובלים מהדרגה שלך פה בכנסת, לא אוהבים, אבל אני נהנה ממנה.
יעקב מרגי: אני נהנה מכל מה שעשית וכל מה שאתה עושה.
אלעזר שטרן: יש אמירה כזאת, שיר כזה, שאומר הוא "טקסים טקסים על קולר וגיא כי לעם נבחר אין דקה של פנאי".
אלעזר שטרן: אתה מכיר את זה?
אלעזר שטרן: ואז ההמשך "וככל שפחות שמחים כך יותר חוגגים".
אלעזר שטרן: תגיד אתה הבנת?
יעקב מרגי: אני אגיד לך למה לא הבנת.
יעקב מרגי: את מה שאתה עובר עכשיו אני עברתי כבר לפני שני מפגשים.
אלעזר שטרן: אני אגיד לך מה הם לא הבינו.
אלעזר שטרן: הם לא הבינו שפה יש הרבה חברי כנסת שחושבים שאם הם לא עושים חוק וזה שתי כותרות בעיתון אז הם לא עשו שום דבר בכנסת ולא משנה מה אחרי זה יהיה.
אלעזר שטרן: מה אני רוצה לומר, ואולי צריך להגיד את זה קודם, אכן לא היה מקום מספיק בתודעה הציבורית הישראלית לתרומתם של מה שנקרא הוטרנים, של הגיבורים, של אלה ששיחררו את ההורים שלנו, את אבא שלי שחרר הצבא האדום, את אמא שלי שחררו האמריקאים.
אלעזר שטרן: אנחנו לוטרנים היהודים בתוך זה, ודרך אגב בצבא האדום היו הרבה יותר מפקדים יהודיים והרבה יותר גיבורים, לטרון נותנת לזה, מנסה לתת לזה את המקום הראוי.
אלעזר שטרן: אני חושב שבין יד ושם לבין לטרון עובדה שלא היו התנגשויות על הדברים האלה מה כל אחד עושה.
אלעזר שטרן: תראה, הרי להוציא עכשיו חוק שהטמעת מורשת של הנצחון על הנאצים זה עניין של משרד הדתות.
אלעזר שטרן: אני כאדם דתי - - -
יעקב מרגי: רק מימון.
אלעזר שטרן: לא, לא, לא, לא רק מימון.
אלעזר שטרן: תסתכל - - -
<חנן ארליך: סעיף 5 להצעה.
אלעזר שטרן: סעיף 5: "השר לשירותי דת ממנה על ביצוע" תגיד לא נצחק?
יעקב מרגי: אתה יודע מה החוק הזה בכלל?
יעקב מרגי: מה מכיל בתוך החוק אלעזר?
יעקב מרגי: תפילה בכותל.
אלעזר שטרן: אני אשאל אותך שאלה - - -
יעקב מרגי: אני הסכמתי איתך בפתיח - -
אלעזר שטרן: בוא נתקדם הלאה.
יעקב מרגי: - - הסכמתי איתך בפתיח שיש דברים שלא צריך חוק - - -
אלעזר שטרן: מרגי, תשמע, מזל שלא שומעים אותנו.
אלעזר שטרן: אנחנו שנינו לבד פה.
יעקב מרגי: תן לי רגע, הסכמתי איתך בפתיח.
יעקב מרגי: אם שר הדתות היה רוצה לעשות תפילה וזה היה כותב תקנה.
יעקב מרגי: מה לעשות שיש חבר כנסת שרוצה שזה יהיה דווקא בחוק וזה התגלגל אליי לוועדה, נכון, מסכים.
אלעזר שטרן: אז מה, אתה מריונטה?
אלעזר שטרן: אתה לא מריונטה, אני מכיר אותך.
יעקב מרגי: היה ניסיון, אתה לא היית בחלק הראשון, היה ניסיון לבוא בחוק הקודם שהובא של ה-9 במאי, להכניס את הסממן העברי, את התאריך העברי ויום תפילה.
יעקב מרגי: לא, אז אתה בעד, אחרים היו נגד.
יעקב מרגי: אז החוק לא היה עובר.
אלעזר שטרן: אני לא מכיר מי שצריך חוק בשביל להתפלל אבל יכול להיות שיש כאלה.
יעקב מרגי: לא אם כבר עושים חוק אמרו בוא נעשה את זה - - -
אלעזר שטרן: כדי שיתפללו.
יעקב מרגי: מסכים איתך, בשביל להתפלל לא צריך חוק.
אלעזר שטרן: נכון, בשביל להגיד תודה לקדוש ברוך הוא כן צריך חוק?
יעקב מרגי: אז באו, כמו שאמרת, ובצדק, לא ידעו, כמו שלא ידעו לספר את הסיפור השלם של השואה גם לא ידעו ללמד אותנו, אנחנו, אני מודה, אני במערכת החינוך של מדינת ישראל הממלכתית, שהגיעו בשנת ה-90 הוטרנים, אליי לבאר שבע, והייתי בעל תפקיד, והייתי צריך גם לעזור להם בחגים ובזה, אמרתי מה כל התחפושות האלה.
יעקב מרגי: בשנות ה-90.
יעקב מרגי: אני לבושתי וחפתי הודיתי בדיונים הקודמים כי המדינה לא ידעה להנחיל לנו את זה כי לקחו את הסיפור של השואה במשבצת מסויימת ועליה גדלנו.
יעקב מרגי: אז היום, ברוך השם, בשנת ה-70 של מדינת ישראל בגרנו ואנחנו יותר פתוחים ולא פוחדים גם לגעת בנושא הזה של השואה.
יעקב מרגי: ופתאום מרגישים צורך לדבר גם על עוד כמה צדדים שהיו במלחמת העולם השנייה.
יעקב מרגי: אז בא הצורך שנגיד, רבותיי, בוא נוקיר את תרומתם של הלוחמים האלה שחלקם גם נפלו בלוחמים היהודיים, וציון של 9 במאי על תאריך זה יום ניצחון שלנו על גרמניה הנאצית.
יעקב מרגי: באותו קונטקסט באו ואמרו אם כבר עושים את זה זה גם יום שהעם היהודי ניצל בו.
יעקב מרגי: היום שהעם היהודי, אנחנו חוגגים את העצמאות, את זה, זה שייך לומר תפילה, זה לא מפריע לאף אחד.
יעקב מרגי: לא רצו בחוק ההוא, התעקשו ששום סממן עברי, לא תאריך עברי ולא הסוגייה של התפילה תכנס כי רצו לתת לזה קונטקסט מיוחד, פחדו או לא רצו, לא מעניין, לא נכנסתי לראש שלהם, אני זרמתי עם זה.
יעקב מרגי: הנה שבוע, שבועיים, שלוש, מגיעה אלינו הצעת חוק שמופיע הסיפור הזה רק של התפילה והתאריך העברי שזה קרה.
יעקב מרגי: ואני חושב, אתה יודע מה, כמו שתשאל אותי מה הקשר למשרד העלייה והקליטה לחוק המרכזי, גם אין קשר, כי מישהו היה צריך לעשות את זה, או שרת התרבות או שר החינוך או שר הביטחון.
אלעזר שטרן: אתה מבין תאריך עברי?
אלעזר שטרן: תשמע, ראית מה התאריך העברי שמוצע פה?
יעקב מרגי: כ"ו באייר.
אלעזר שטרן: מה זה כ"ו באייר?
אלעזר שטרן: יום לפני יום השואה.
<קריאה: לא ניסן- - -
אלעזר שטרן: אה, כ"ו אייר.
אלעזר שטרן: אוקיי, שנייה, בסדר, סליחה, זה כאילו צמוד - - -
בן דב: זה התאריך העברי של ה-9 במאי 1945.
יעקב מרגי: זה התאריך שהיה בפועל - - -
אלעזר שטרן: כן, בסדר, אבל ככה נקבע.
אלעזר שטרן: למה רציתי להגיד לך על יום השואה?
אלעזר שטרן: תגיד, יום השואה, אתה יודע איך עוד קוראים לו?
יעקב מרגי: יום השואה והגבורה.
אלעזר שטרן: אנחנו לא מודים על ההצלה הזאת?
יעקב מרגי: אנחנו עסוקים בלהנחיל - - -
אלעזר שטרן: בלי הקדוש ברוך הוא כאילו?
יעקב מרגי: את הגבורה של הלוחמים לא הזכרנו.
יעקב מרגי: אמרנו את זה כמס שפתיים, יום השואה והגבורה.
אלעזר שטרן: רגע, שנייה, אז בוא נזכיר את זה ביום השואה, מה - - -
יעקב מרגי: מי אתה בכלל, מי אני, יש טקסים, מדינת ישראל קבעה - - - אנחנו פותחים דיון - - -
אלעזר שטרן: רגע אבל למה אתה אומר - - -
יעקב מרגי: אלעזר- - -
בן דב: אבל יום הזיכרון לשואה הוא התייחדות עם הנספים.
יעקב מרגי: התייחדות עם הנספים, היא צודקת.
אלעזר שטרן: - - - לשואה והגבורה - - -
בן דב: גם אבל רובו - - -
אלעזר שטרן: בסדר, ברור שהוא עם הנספים - - -
בן דב: לא עם הלוחמים היהודיים- - -
אלעזר שטרן: את לא מבינה את לא הקשבת לי.
אלעזר שטרן: שאלתי למי מתפללים, לא מתפללים לניצולים - - -
יעקב מרגי: אלעזר רגע, אני הולך איתך למקום אחר.
יעקב מרגי: אני כיהודי דתי, ציוני, ציוני חם, מה לעשות אני גם שחרחר, נקרא חרדי בקונטקסט הישראלי - - -
אלעזר שטרן: הלאה, תתקדם, כל אחד והבעיות שלו.
יעקב מרגי: אני, מדינת ישראל, בכללי, איך שהיא שקבעה את יום העצמאות הדירה אותי בחגיגות.
יעקב מרגי: אתה יודע איך אני חגגתי את זה?
יעקב מרגי: בחיק משפחתי בלבד.
יעקב מרגי: הדירה אותי כי אני לא יכלתי להשתתף.
אלעזר שטרן: תגיד לי אתה השתגעת?
אלעזר שטרן: לא נעים לי, תבוא להושעיה, תראה תפילה חגיגית עם מאות אנשים - - -
יעקב מרגי: אל תקח את זה לאן שאתה רוצה, חכה.
אלעזר שטרן: לאן אתה רוצה לקחת את זה?
יעקב מרגי: אל תזלזל, באת עם טיעון, תן לי לענות לך.
יעקב מרגי: המדינה קבעה איך מציינים את יום השואה ואמרה לך בצדק ענבל מיד ושם, זה יום של התייחדות עם הנספים וככה הוא, וטוב שכך, וטוב שאנחנו שקועים בו.
יעקב מרגי: אז לא נערבב.
יעקב מרגי: אני באתי ואמרתי לך- - -
אלעזר שטרן: אז מה עם ענבל אמרה.
יעקב מרגי: רגע, מה זה אמרה, יש לך פה במדינת ישראל, יש טקסים - - -
אלעזר שטרן: חוק גם הגבורה, ככה הוא נקרא.
יעקב מרגי: אבל מי עסק בגבורה, מי עסק בגבורה, תן לי רגע.
יעקב מרגי: למה הלכתי איתך לעצמאות?
יעקב מרגי: כי התפרצת לי לפצע פתוח.
יעקב מרגי: ודווקא משם אני רוצה להכנס לדיון הזה.
יעקב מרגי: תקשיב, זה לא שמישהו רוצה לנכס לעצמו משהו.
יעקב מרגי: אני, יעקב מרגי, אם אתה שואל אותי, כן אני חושב שהחברה החרדית בהתייחסות שלה למדינה ולסמליה הציונים לא רק היא אשמה, לא היא לבד קבעה את ההדרה שלה משם כי גם המדינה לא הכניסה אותה להוויה הזו.
יעקב מרגי: והיום אחרי 70 שנה פתאום יש דיבורים - - -
אלעזר שטרן: לשמחתנו.
יעקב מרגי: אז ברוך השם.
יעקב מרגי: אבל למה, אז היום כבר חוקקו חוק, היה ניסיון, באו בצדק המחוקקים, אל תערבב, אמרו לו אל תערבב, יש לנו את ה-9 במאי, זה יום הניצחון על גרמניה הנאצית.
יעקב מרגי: באה בהבנה ובהסמכה, מדינת ישראל, יש חלק - - - אתה יודע מה, ואני גאה שחלק מהעם היהודי שיושב בישראל רואה בזה הצלה של עם ישראל, של העם היהודי כולו ורוצה לעשות בר מינן, סליחה, תפילה בכותל שמשרד הדתות יארגן אותה.
יעקב מרגי: הרי אם היינו מסודרים עם חוק - - -כמו שצריך זה לא היה במשרד הקליטה, עודד, לפני שבאת.
יעקב מרגי: זה היה צריך להיות או משרד הביטחון או משרד החינוך או משרד התרבות שאחראי על סמלים וטקסים.
יעקב מרגי: אבל מה לעשות שכל אחד חושש וכל אחד לא רוצה אז זה מצ'וקמק מההתחלה.
יעקב מרגי: אז זה הברירת מחדל שהייתה.
יעקב מרגי: אתה מלין למה שר הדתות, נו, בחייך, זה הבעיה?
יעקב מרגי: אני בכלל הייתי - - - הבעיה היא מעיקרה.
אלעזר שטרן: תשמע, תן לי להגיד לך, יום השואה והגבורה, ככה הוא נקרא, נקרא קודם יום השואה ומרד הגטאות בחוק שעשו בשנת 53'.
אלעזר שטרן: הוא נקבע בכ"ז בניסן בגלל מרד גטו ורשה, לא בגלל כמה נספים ולא בגלל מי הגיע לאושוויץ בתאריך הזה, אלא בגלל הלוחמים שמרדו בנאצים.
אלעזר שטרן: ולכן עם כל הכבוד, ככה נקרא היום הזה.
אלעזר שטרן: מי שרוצה - - -
יעקב מרגי: אתה הפסדת את הדיון הקודם.
אלעזר שטרן: אני דרך אגב אמרתי לעודד, עודד גם יודע, אני בעד היוזמה הזאת שלו.
אלעזר שטרן: אני חשבתי ואני חושב גם עכשיו שלצערנו הרב כמוך כמוני לא נתנו מקום ראוי לגיבורים, אמרתי את זה קודם גם לפני שעודד - - - מה דרך אגב, סוג של תיקון זה מה שעושים בלטרון, במקום אולי הכי מתאים לעשות את זה, מחבר גבורה לגבורה בהקשרים האלה.
אלעזר שטרן: דרך אגב- - -
יעקב מרגי: ואמרתי בפתיח בהקשר של הספר שלך.
אלעזר שטרן: גם המקום הגיאוגרפי מבטיח שיגיעו לשם המון.
אלעזר שטרן: זאת אומרת, על צומת דרכים - - -
יעקב מרגי: על אם הדרך מכל הכיוונים.
אלעזר שטרן: עכשיו מה אני אומר?
אלעזר שטרן: על 10 בטבת לא על הגיבורים, על יום תפילה, על יום תענית, יש לנו את 10 בטבת, חיברנו את זה ליום הקדיש הכללי בעיקר לנספי השואה שאין לנו יום זיכרון, בעיקר אלה שלא יודעים את התאריך המדוייק של מתי הם נספו.
אלעזר שטרן: תראה, הרי את הגבורה הזאת, כשאתה סוחב לכותל, אתה ואני יודעים מי יבוא - - -
יעקב מרגי: זה לא גבורה, הגבורה אצלו, הגבורה בחוק של עודד פורר - - -
אלעזר שטרן: זה סתם דיון אחר על עוד יום בכותל?
יעקב מרגי: תפילה.
יעקב מרגי: רוצים לעשות תפילה בכותל במנותק מהחוק הזה.
אלעזר שטרן: למה צריך חוק?
יעקב מרגי: החליט.
יעקב מרגי: בא לו.
יעקב מרגי: הקואליציה בא לה חוק.
<קריאה: אני יכול לענות לו בעניין הזה - - -
יעקב מרגי: רגע, רק רציתי שנגיע איתו לשאלה המרכזית כי לא הבנתי.
יעקב מרגי: עכשיו הבנתי- - -
אלעזר שטרן: עכשיו כאדם דתי אני נעלב.
אלעזר שטרן: צריך חוק בשביל להודות לקדוש ברוך הוא?
יעקב מרגי: לא, זה אמירה, דקלרציה.
יעקב מרגי: אנחנו 50% מהוויכוחים בבניין הזה הם על דקלרציה.
אלעזר שטרן: אני אגיד לך עכשיו על דקלרציה - - -
יעקב מרגי: האם ספר החוקים של מדינת ישראל לא ראוי שבטרגדיה הכי גדולה שהייתה יכולה להיות לעם היהודי שהייתה ושיכולה להיות עוד יותר - - -
אלעזר שטרן: תן לי להגיד לך משהו עכשיו.
אלעזר שטרן: אתה ואני יש לנו כל אחד כיפה אחרת, ציציות לא השווינו את האורך.
אלעזר שטרן: לצערי אני אומר לך, כשאתה תצבע את היום הזה בכותל איבדת 60% מהעם.
יעקב מרגי: איזה יום?
יעקב מרגי: תגיד לי איזה יום.
אלעזר שטרן: את הניצחון על הנאצים.
יעקב מרגי: לא אני לא שם, אתה לוקח את זה לשם.
עודד פורר: אלעזר, ואני חייב גם להגיד שמאחר והייתי מעורב - - -
יעקב מרגי: אני מודה לך שבאת עודד כי אני לא הייתי שם.
עודד פורר: פשוט היה דיון בכספים שהייתי חייב - - -
יעקב מרגי: אם זה לא היה החוק הזה הייתי מגלגל אותו מהמדרגות כי המציע לא נמצא.
עודד פורר: תראו, יש בנושא הזה שאנחנו מדברים עליו, איך אומרים, אם צריך עוד יום או פחות יום, בואו נסכים דבר אחד, גם 365 ימים בשנה לא יספיקו בשביל לציין את מה שקרה שם, לטוב ולרע.
עודד פורר: זאת אומרת, הדברים הטובים של השחרור וההצלה והניצחון ואת הזוועות שהיו שם.
עודד פורר: אבל צריך לציין וצריך בסוף לבחור ימים מסוימים ובחרו.
עודד פורר: ומדינת ישראל בראשית קיומה ציינה את זה עם יום השואה והגבורה שהתייחס לנושא מסוים שאירע שם.
עודד פורר: קודם כל השואה, כל החוויה הטראומתית הזו של האנושות כולה, ובהקשר של העם היהודי בפרט, והגבורה שהייתה מתוך השואה, הגטאות, וזה בדיוק הסיפור של הגטאות, זה סיפור אחד של הגבורה.
עודד פורר: וזנחו, ולצערי, אנחנו גם דיברנו על זה פה בוועדה כשחוקקנו את ה-9 במאי, שזנחו את נושא הניצחון והגבורה היהודית, לא הגבורה היהודית בשואה שכבודה במקומה מונח, ופה, אתה יודע מה, זכרו את אנילביץ', שכחו את אטצי, עכשיו קצת את אטצי שזה - - -
יעקב מרגי: כמו שאמרתי, שנת ה-70 מתחילים - - -
עודד פורר: עכשיו מתחילים קצת - - -
אלעזר שטרן: למה לא נתתם תאריך עברי?
עודד פורר: רגע, יום הניצחון על גרמניה הנאצית הוא לא רק יום הניצחון, הוא בינלאומי, הוא יום בינלאומי, זה לא היה - - -
יעקב מרגי: אתה היית צריך להיות בדיונים הקודמים.
אלעזר שטרן: זה גם יכול לצאת בשבת ה-9 במאי.
עודד פורר: ויש התייחסות לזה בחוק.
עודד פורר: ואני אגיד לך יותר מזה, אלעזר, מדובר פה על חצי מיליון לוחמים יהודים בכל צבאות הברית.
<חנן ברנשטיין: מיליון וחצי.
עודד פורר: סליחה, מיליון וחצי, חצי מיליון הרוגים.
<קריאה: רבע, רבע.
<חנן ברנשטיין: רבע מיליון נפלו ומיליון וחצי - - -
עודד פורר: מדובר על מיליון וחצי לוחמים יהודים.
עודד פורר: 40,000 מתוך היישוב היהודי בכלל בארץ ישראל.
עודד פורר: חצי מיליון אמריקאים ועוד חצי מיליון של צבאות ברית המועצות.
עודד פורר: ועוד כל השאר בשאר הצבאות.
עודד פורר: בסוף, את החלק הזה של הלוחם היהודי לא ידעו ועדיין לא יודעים ולא לומדים אותו בבתי הספר.
עודד פורר: עכשיו לומדים אותו.
עודד פורר: פעם ראשונה השנה, ב-9 במאי, מערכת החינוך כולה, ואגב אני באתי מהצד של משרד הקליטה עם כל זה ואמרתי צריך להעביר את זה למשרד החינוך.
עודד פורר: ומשרד החינוך ביקש להשאיר את זה במשרד הקליטה.
עודד פורר: ביקש להשאיר את האחריות על החוק במשרד הקליטה.
עודד פורר: כן השארנו שם אחריות למשרד החינוך ללמד ולחנך.
עודד פורר: וקיבלנו את זה כדי להעביר את החוק.
עודד פורר: ומשרד החינוך שלא הסכים לקבל את זה על עצמו, יכול להיות שבעוד 10 שנים הוא יקח את זה על עצמו, מטבע הדברים, כי אלה השינויים.
עודד פורר: עכשיו באו ואמרו יש עוד עניין שקרה.
עודד פורר: הייתה גבורה של הלוחם היהודי, הייתה השואה והגבורה בתוך הגטאות, אבל יש גם איזשהי חגיגה שהיא לא אוניברסלית, שהיא לא לכל העולם כולו שחוגג את הניצחון על גרמניה הנאצית, יש פה גם את השחרור וההצלחה של העם היהודי שניצל.
עודד פורר: בין אם זה אגב העם היהודי שישב פה עם התכניות שהיו עם רומל ומה יעשו פה והרעלת מי השתייה וכל הסיפורים של אל חוסייני והתכניות, ובין אם העם היהודי בכלל בכל אירופה, שוחרר וניצל.
עודד פורר: ואת זה, דווקא את זה צריך לציין.
עודד פורר: כן, כמו שאתה אומר, בתאריך העברי.
עודד פורר: ומה יותר מלציין את השחרור וההצלחה מתפילה בכותל ומאמירת קדיש שם ומכל הטקס כפי שהוא מובא פה וזה כל הסיפור - - -
יעקב מרגי: הייתי בטוח שברבע שעה אני נועל את הדיון - - -
עודד פורר: בסוף אני אומר לך, אלעזר, בעניין הזה, כמו שאמרתי לך, אין מספיק ימים, השלושה ימים האלה סוגרים לך את כל המעגל כולו יחד, השואה והגבורה, הניצחון על גרמניה הנאצית ו - - -
יעקב מרגי: אני שמח שהחוקים הופרדו, זה לא בחוק אחד, זה נושאים אחרים.
עודד פורר: כי זה שלושה נושאים נפרדים שבאים לכדי עניין אחד שכולו קרה באיזשהי תקופה שאני לא יודע אם האנושות ידעה עוד תקופה כזו.
עודד פורר: וזו המטרה של זה - - -
אלעזר שטרן: אני דרך אגב אומר לך, משפט אחד רק, זה היה צריך להיות אם כבר יחד מופרדים כדי שכל אחד תהיה לו הצעת חוק שהוא רשום עליה, ולכן הבלאגן - - -
עודד פורר: אתה רוצה שאני אגיד לך משהו - ניסינו להכניס את זה בחוק הקודם, ניסינו להכניס את זה בחוק הקודם וזה לא הלך לנו מבחינת ניסוחים.
עודד פורר: כי לא הצלחנו מבחינה משפטית בגלל שהעניין של תפילה בכותל הוא דרש הסכמות החוק - - -
מיכאל מלכיאלי: - - - של יש עתיד - - -
אלעזר שטרן: ואתם יודעים מה זה לוחמים?
מיכאל מלכיאלי: אתה יודע מה זה הכותל המערבי?
עודד פורר: תעשו את זה בחוץ, לא מתאים לפה, לא מתאים לנושא הזה.
עודד פורר: עוד משפט אחד - - -
אלעזר שטרן: שלא יתחיל עם יש עתיד.
עודד פורר: דיי, עזבו אותי מזה.
עודד פורר: לא יש עתיד ולא ש"ס.
יעקב מרגי: אני מרגיש גננת עכשיו.
עודד פורר: אני מבקש עוד מילה אחת להגיד בהקשר הזה וזה לגבי מוזיאון הלוחם היהודי בלטרון שגם אליו נתנו התייחסות וגם אתה התייחסת אליו בדבריך, אלעזר.
עודד פורר: גם פה יבוא עוד חוק.
עודד פורר: מוזיאון הלוחם היהודי בלטרון צריך להיות מוצדע בהצעת חוק שאני עובד עליה היום בהקשר הזה שהיא תבוא לפה ואני אבקש גם לצרף את הוועדה להצעת החוק הזה בדומה למה שעשינו בגבעת התחמושת, צריך לעשות שם, כי זה בסוף לא צריך להיות לא על הכתפיים של חיים ולא של צביקה שלא נמצא פה, צריך להיות על הכתפיים של מדינת ישראל.
<לירון ספרד: אני רק מבקש עוד פעם לוודא שסעיף 3 ב' יורד מהצעת החוק.
<לירון ספרד: ועניין נוסף, אני לא יודע אם זה בכוונה אבל בעצם בהצעת החוק הזאת, זה לא חוק שלנו, אבל אני רק אומר, החוק הזה הנוכחי, לא בכלל הוזכר החוק העיקרי וזה חוק - - -
<מירב ישראלי: יש פה איזה עניין שהחוק הזה - - - כי החוק - - -
<לירון ספרד: התנו את זה לחוק ותיקי מלחמת העולם השנייה אבל מאז זה פוצל ועבר.
<מירב ישראלי: כי ההצעה הונחה כנראה לפני, זה לא אנחנו - - -
יעקב מרגי: היא תעשה את העבודה שלה.
יעקב מרגי: כן גברתי, בבקשה.
<זהבה פוזננסקי: אני נציגת הפיקוח על הוראת לימודי ההיסטוריה במשרד החינוך.
<זהבה פוזננסקי: אני רוצה להגיב על הדברים שנאמרו כאן.
<זהבה פוזננסקי: הנושא של הלוחמים היהודים נלמד לא רק בשנה האחרונה אלא מתחילת המאה ה-21.
<זהבה פוזננסקי: אני הבאתי כאן לדוגמה את החוברת שיצאה ב-2005, חיילים יהודים בצבאות בעלות הברית, היא הופצה לבתי הספר, בעיקר בתיכון, אבל נעשות פעילויות גם בכיתות חטיבות הביניים והיסודי.
<זהבה פוזננסקי: בנוסף לכך אני רוצה להגיב על דברי חיים ארז.
<זהבה פוזננסקי: אני ממודיעין, השתתפתי לפני כשלוש שנים בטקס הגדול שהיה והגיעו כל תלמידי התיכון במודיעין, וזה היה בהחלט טקס מרשים ביותר.
יעקב מרגי: אבל זה רצוני.
<זהבה פוזננסקי: כן.
<זהבה פוזננסקי: עיריית מודיעין התגייסה לעניין הזה.
יעקב מרגי: אנחנו לא רוצים טובות, אנחנו רוצים שזה יהיה בדין.
<זהבה פוזננסקי: אני רוצה לומר שמכאן אני יוצאת להשתלמות מורים במודיעין, אני מדריכה את המורים במודיעין וזה אחד הנושאים שהולך כל הזמן בהשתלמויות מורים.
יעקב מרגי: אני שמח, ועכשיו מועצם עוד יותר.
יעקב מרגי: מלכיאלי רצה.
מיכאל מלכיאלי: עניין אותי למה - - - מ-3 ב', שר החינוך שיהיה רשום.
יעקב מרגי: לא, לא, בוא, אני אחרי הבנות.
יעקב מרגי: עד כאן עשיתי לדיון, אחרי הבנות, המציע הסכים לזה, מה אתה רוצה להיות יותר צדיק מהמציע.
<מירב ישראלי: זה גם מקביל לחוק אחר.
יעקב מרגי: זה מופיע בחוק השני - - -
אלעזר שטרן: איך זה מסתדר שיש שתי הצעות על שני ימים עם אותה כותרת.
יעקב מרגי: זה לא אותה כותרת.
אלעזר שטרן: אני אקריא לך.
יעקב מרגי: רגע, משה, בבקשה.
<משה פרידמן: אנחנו התחלנו עם הציון של כ"ו באייר כיום השחרור וההצלה עוד לפני חמש שנים, לפני שחוקקו את החוק הזה ומציינים אותו בעולם, וכמובן עושים טקסי אזכרה לאותם רבע מיליון יהודים שנספו, הלוחמים היהודים.
<משה פרידמן: אני כן הייתי רוצה ברשותך שוב להתייחס לסעיף 3 ב' ולנסות להציע אולי ניסוח שיהיה מקובל עליכם, משרד החינוך: "שר החינוך רשאי להורות על קיום פעילות לציון יום השחרור, בלי ימי לימוד" - - -
<לירון ספרד: זה כבר מופיע - - -
יעקב מרגי: זה מופיע הוא אומר לך, זה לא שלא, שר החינוך מתנגד.
יעקב מרגי: זה מופיע בחוק יום הניצחון.
<משה פרידמן: צודק, צודק.
יעקב מרגי: גם אני בהתחלה חשבתי שלא מנימוקים אחרים, אבל זה מופיע בחוק.
<משה פרידמן: צודק.
יעקב מרגי: אני רוצה סיכום, בבקשה.
<חנן ברנשטיין: חבר הכנסת פורר דיבר על שלושה ימים שיוצרים איזון.
<חנן ברנשטיין: אז אני רוצה להסב את התשומת שליצור איזון זה לבצע את האירוע המרכזי בלטרון.
<חנן ברנשטיין: כמו שעושים ביד ושם את האירוע של הזיכרון, את הגבורה חייבים לעשות - - -
יעקב מרגי: עודד, מה שנוצר היום בעקבות החקיקה - - -
עודד פורר: אני שוחחתי עם שרת הקליטה על העניין הזה, נוצרה איזשהי בעיה תקציבית - - -
יעקב מרגי: ביד ושם הפסיקו לעשות בעקבות - - -
עודד פורר: הייתה בעיה תקציבית השנה, אגב, עושים השנה גם בגלל שזו שנת ה-70, וזה מה שהם סיכמו - - - פה בכנסת עושים את הטקס.
עודד פורר: אני לא יודע מה הסיכום שהם עשו עם יושב ראש הכנסת - - -
<מאיר כחלון: אני חושב שצריך להעביר ללטרון.
עודד פורר: אני חושב שזה צריך להיות בלטרון.
בן דב: יד ושם תומך בהעברת הטקס ללטרון.
עודד פורר: אני חושב שזה צריך להיות בלטרון, אני מעריך שזה גם יהיה בלטרון.
עודד פורר: בלוחות הזמנים התקציביים, שוחחתי על זה בעקבות הפנייה שלכם גם, עוד לא הספקתי אפילו לעדכן אתכם עם סופה.
עודד פורר: היא אומרת שלוחות הזמנים והתקציבים הם כאלה שאין לה את היכולת התקציבית לקיים את זה בלטרון.
עודד פורר: אין לי מה להגיד - - -
יעקב מרגי: ספציפית השנה.
<חנן ברנשטיין: רק בשנת ה-70, זה המקום.
יעקב מרגי: אז אפשר לסגור את זה אחרי הדיון, נמשיך לראות איך להתמודד עם זה.
<חיים ארז: שנת ה-70 הנושא הזה לא מוזכר בכלל.
<חיים ארז: פנינו לשרת התרבות - -
יעקב מרגי: היא עסוקה עם אביב גפן.
<חיים ארז: - - זה לא מעניינה, ולכן התרומה של אותם לוחמים יהודים שחזרו לארץ, הקימו את צה"ל ויש להם חלק מרכזי בניצחון מלחמת השחרור חייב להיות אירוע מרכזי כזה בלטרון כפי שהיה לפני שלוש שנים.
<חנן ברנשטיין: ב-9 במאי 15' היה אירוע.
<חנן ברנשטיין: יותר מזה, צה"ל עושה השנה 70 לצה"ל ב-7 במאי בלטרון.
<חנן ברנשטיין: זה קלאסי להלביש ל-9 במאי את יום הניצחון על הנאצים.
<חנן ברנשטיין: זאת אומרת, הצבא יצא מהלוחמים האלה.
<משה פרידמן: הצבא לא יתן לכם.
<חנן ברנשטיין: מי לא יתן?
<משה פרידמן: לא יתנו לך לערבב שמחה בשמחה.
<חנן ברנשטיין: זה לא שמחה בשמחה, זה שביעי וזה תשיעי.
יעקב מרגי: אוקיי, נדבר אחר כך.