GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבי מיארה: שלום וברכה, אני אבי מיארה, מנהל פרויקט מוסד בטוח באיחוד הצלה.
יעקב מרגי: מה זה מוסד בטוח?
אבי מיארה: מוסד בטוח באיחוד הצלה, יש לנו פרויקט שהוא מתחלק לשלושה חלקים, גם בנושא של הקורסים, עזרה ראשונה, קורס משפחה בטוחה.
אבי מיארה: יש את הנושא של ציוד רפואי.
אבי מיארה: קודם כל, אני מברך את הוועדה על ההתכנסות החשובה הזאת בושא הדפיברילטורים.
אבי מיארה: יש לנו – אנחנו מתעסקים בעיקר עם מוסדות חינוך וגם עם עיריות, גם בנושא של הצבת תיקי עזרה ראשונה, תיקי חובשים במוסדות חינוך.
אבי מיארה: אנחנו גם מלווים את המוסדות.
אבי מיארה: אנחנו רואים את הצורך האמיתי של זה בשגרה, גם בבתי ספר שרכשו, בתי כנסיות שרכשו דפיברלטורים שזה הציל חיים.
אבי מיארה: יש לנו כבר - - -
יעקב מרגי: אפרופו בית כנסת, אני בשידור חי חוויתי זאת.
יעקב מרגי: אז היה עוד מותר לעשות הנשמה מפה לפה, אחי קפץ.
יעקב מרגי: לי יש תכונות הפוכות מאחי.
יעקב מרגי: הוא קפץ, עשה לו, הוא תרם לו חיים כמה חודשים.
יעקב מרגי: אומנם הוא היה קשיש, אבל הוא תרם לו כמה חודשים.
אבי מיארה: אין ספק שהצבת דפיברילטור בכל מוסד היא בטוח תציל חיים.
אבי מיארה: אנחנו מברכים על זה.
אבי מיארה: כמו שאנחנו רואים בנושא של טיולים של מוסדות חינוך, שהרבה פעמים המציאות שיש תיק בתקן גורם לזה שצוות ההוראה בודק ומוודא שהתיק בתקן.
אבי מיארה: אנחנו שמחים על כך ואנחנו בטוחים שהדפיברילטורים יעזרו להמשיך להציל חיים.
יעקב מרגי: חבר כנסת, רוצה להתייחס?
יוסף עטאונה: כן, בקצרה.
יוסף עטאונה: אני מברך על היוזמה ועל הצעת החוק, זו הצעה מאוד חשובה שיכולה להציל חיים, במיוחד במקומות בפריפריה שיש מרחק גם ממוסדות רפואה או קופות חולים ויש מרחק להגעת עזרה ראשונה או להזעיק ניידות לעזרה.
יוסף עטאונה: לכן הצעת החוק היא מאוד חשובה במוסדות, במיוחד בפריפריה, גם לתלמידים וגם לצוות הרפואי והמורים, זה מאוד משמעותי שיקבלו גם את ההקנייה המקצועית, העיונית, וגם המעשית, שיכולה לעזור ולתרום.
יעקב מרגי: עודד, אתה רוצה להוסיף משהו?
יעקב מרגי: טלב.
טלב אבו עראר: אני רוצה רק לברך אותך על הצעת החוק שלך, כי באמת כל אמצעי להצלת חיים מוערך.
טלב אבו עראר: כמו שהזכיר גם חברי, במיוחד במקומות כמו יישובי הפריפריה, כמו בנגב, בוא נגיד.
טלב אבו עראר: זה תורם ועוזר לאוכלוסיית התלמידים, המורים, הנהלות של בתי הספר.
טלב אבו עראר: לכן אני מברך על הצעת החוק הזו ואני אתמוך בה.
יעקב מרגי: מאיר, תציג את עצמך.
מאיר אסרף: עורך דין מאיר אסרף, אני מייצג את הסתדרות המורים.
מאיר אסרף: הצעת החוק היא הצעת חוק מבורכת שמבקשת להציב מתקן הצלת חיים.
מאיר אסרף: בזה אנחנו כמובן תומכים וחושבים שזה דבר חשוב.
מאיר אסרף: מה שהדיון הזה והצעת החוק הזו גורמים לנו לחשוב, זה להבין איזה משגה היה הביטול של אחיות בתי הספר, וכמה נחוצות אחיות בתי הספר במערכת החינוך.
יעקב מרגי: אנחנו מחזירים אותן בהדרגה.
קריאה: אין מחלוקת על העניין הזה בוועדה.
מאיר אסרף: זה דבר שהוא נוראי.
יעקב מרגי: תראה, שמנו להם אפיפן.
יעקב מרגי: עכשיו מכשיר החייאה, עוד מעט נבקש חדר איפה שזה יהיה, ואז נכניס את האחות.
מאיר אסרף: בסך הכל, צריך להחזיר את אחות בית הספר.
מאיר אסרף: אנחנו רוצים להודות ליושב ראש הוועדה על כך שאנחנו נקיים דיון משותף על מנת שלא תהיה הטלת מטלות חד צדדית על עובדי הוראה, מטלות נוספות.
מאיר אסרף: מובן ששמירה על שלומם ובטחונם של התלמידים - - -
יעקב מרגי: והמורים.
מאיר אסרף: לא, אבל מובן שהשמירה על שלומם וביטחונם של התלמידים הוא חלק מהתפקיד של עובד הוראה, אבל הרמה הרפואית שאליה אנחנו נדרשים להגיע מדיון לדיון היא פשוט מחייבת דיון מעמיק, כדי שנוכל למצוא פתרון ולהגיע להסכמות.
מירב ישראלי: יש לי שלוש הערות או שאלות לפני שנסגור את הנוסח של ההצעה.
מירב ישראלי: אחד, מכיוון ששילבנו את זה בחוק לימוד עזרה ראשונה בבתי ספר, כרגע זה חל רק על מוסדות מוכרים, כי לימוד העזרה הראשונה לא חל על מוסדות הפטור.
מירב ישראלי: כשאתם חישבתם את העלות, אתם הכנסתם את מוסדות הפטור בחשבון גם?
מירב ישראלי: או שהנחתם שזה יכול רק על מוכרים?
קריאה: אנחנו נבדוק את זה.
מירב ישראלי: אוקי, כי לדעתי לפחות שני הסעיפים האלה - - -
יעקב מרגי: אם זה חלל הממלכתי והמוכר שאינו רשמי – אם נצליח להכיל בעלות הזו גם את הפטור, מה טוב, אם לא, לא נעכב את החוק.
מירב ישראלי: את הסעיפים לא של הלימוד, אלא את הסעיפים של הצבת מכשירים וערכה.
מירב ישראלי: אז את זה הם יבדקו לשנייה ולשלישית?
יעקב מרגי: כן, לשנייה ולשלישית.
מירב ישראלי: אוקי, בסדר גמור.
מירב ישראלי: אני מעלה פשוט את השאלות.
עדי נועם סביר: אפשר שאלה?
עדי נועם סביר: עדי מהלשכה המשפטית במשרד החינוך.
עדי נועם סביר: אין בעצם סעיף שמדבר על האחריות להצבת המכשיר, כלומר שזה הבעלות או הרשות.
עדי נועם סביר: זה לא מעוגן בנוסח, צריך להוסיף עוד סעיף.
מירב ישראלי: בחוק העיקרי באמת זה לא סביל, אלא פעיל, וכתוב "מחזיק מקום ציבורי יציב במקום הציבורי במקום מרכזי ונגיש מכשיר החייאה".
מירב ישראלי: כאן אני מבינה מה שאמרת בפתיחת הדברים, שהרכישה תהיה על ידי משרד החינוך, אם אני מבינה נכון - - -
יעקב מרגי: לא, המימון.
מירב ישראלי: אז זה מעלה שאלה נוספת - - -
יעקב מרגי: בואי תראי.
יעקב מרגי: אני, כפי שאמרתי, כפי שרציתי לומר בדיוק.
יעקב מרגי: לקראת הקריאה הראשונה, לגבי תיקוני נוסח, נעשה זאת.
יעקב מרגי: כל השאלות שמתעוררות איך, מי, כמה, מה ומתי, לא יקודם לשנייה ושלישית עד שנסגור זאת בשולחן.
יעקב מרגי: רק תכינו את השאלות הנכונות.
מירב ישראלי: זה בדיוק מה שאני מנסה לעשות, כדי שיהיה את השאלות, לפחות לדיון אצלכם ולפעם הבאה.
מירב ישראלי: זה באמת חלוקת האחריות ואיך אנחנו מביאים אותה לידי ביטוי בחוק.
מירב ישראלי: עוד שתי שאלות.
מירב ישראלי: אחד, הסתכלתי על החוק של המזרקים, שם יש גם עניין של מעקב אחרי שימוש.
מירב ישראלי: זאת אומרת שצריך לדווח על כל מקרה של שימוש במכשיר, ושיש תיעוד של הדברים.
מירב ישראלי: אפשר להכניס את זה גם לתקנות של השר.
יעקב מרגי: אם זה נדרש.
עירית ליבנה: הקטע הזה בדיוק על דו"ח.
עירית ליבנה: ברגע שבית ספר מדווח על אירוע, אנחנו נשתול פנימה גם שימוש בזה או בזה.
מירב ישראלי: אז אני אומרת, אני מעלה הכל.
מירב ישראלי: זה כרגע לא בחוק - - -
עירית ליבנה: זה ייכנס לנוהל.
יעקב מרגי: אם נחליט- - -
מירב ישראלי: לא, זה צריך להיות ברמת החקיקה גם, אם אתם רוצים שזה יהיה.
יעקב מרגי: לכן אמרתי את זה בשולחן עגול בין השנייה לראשונה לשלישית.
יעקב מרגי: נשאף להכניס את כל מה שהתעורר בדיון.
יעקב מרגי: זה יהיה מיני דיון, במסגרת הוועדה נעשה - - - לקריאה הראשונה והשנייה אנחנו צריכים, אם יש תיקוני נוסח שלכם.
מירב ישראלי: אז זה מה שאני שואלת.
מירב ישראלי: בעצם, אם אני עוברת על הנוסח פה, לגבי מוסד החינוך כרגע אנחנו לא נכניס הגדרה אחרת.
יעקב מרגי: נשאר כפי שהוא.
מירב ישראלי: זה כן.
מירב ישראלי: עכשיו, לגבי ערכת החייאה, אתם רוצים להשאיר את זה ככה ולדון בזה עוד פעם?
מירב ישראלי: כי שוב, יכולות להיות שתי הגדרות שונות של ערכת החייאה בשני חוקים שונים, זה קצת מוזר המצב הזה.
יעקב מרגי: אין לי בעיה להתאים את ההגדרה.
יאיר חברוני: משרד הבריאות פרסם לאחרונה תקנות בנוגע לתכולת תיק עזרה ראשונה בכמה גרסאות, בכמה תכולות.
יאיר חברוני: צריך רק להחליט מה רוצים שייכנס - - -
מירב ישראלי: לא, אנחנו מדברים על ההגדרה של המכשיר.
מירב ישראלי: מה שאפשר לעשות, מכיוון שיש חוק כללי שחל על כלל המוסדות, אפשר לאמץ את ההגדרה מהחוק ה - - -
יאיר חברוני: יש תקן למכשיר, אני לא הבנתי את השאלה.
יאיר חברוני: יש תקן למכשיר.
חלי גיא אלדר: אבל אז זה אומר ששר העבודה בעצם יהיה אחראי על - - -
קריאה: רק על הגדרה.
יעקב מרגי: אנחנו כדי לא להכניס את כל הממשלה לחוק, סלחי לי, הפצפון הזה, עשינו תיקון ספציפי שחל על מוסדות חינוך.
קריאה: וזו הגדרה שהיא מקצועית.
יעקב מרגי: היה לי ניסיון ראשון שלא צלח, שמייד לקחתי את החוק חזרה כי זה לא שייך שכולם יתייחסו לעניין בתי הספר.
יעקב מרגי: רק בהגדרה של המכשיר.
מירב ישראלי: הייתי פשוט כותבת כהגדרתו בחוק הצבת מכשירי החייאה.
קריאה: ששם בחוק, הרי זו בעצם אותה הגדרה כמו פה, רק שהשר שם זה השר שיש בזה.
מירב ישראלי: אני שואבת את ההגדרה משם, כי ההגדרה של כלל המקומות הציבוריים - - -
יעקב מרגי: של המכשיר.
מירב ישראלי: רק של המכשיר.
מירב ישראלי: שר העבודה קבע לצורך החוק ההוא, כבר קבע, אותה הגדרה תחול על המוסד.
מירב ישראלי: זה אותו מכשיר.
קריאה: הקביעה היא מכשיר אוטומטי או חצי אוטומטי, מה כתוב שם?
קריאה: חצי אוטומטי, למיטב זכרוני.
קריאה: למה שבמוסד חינוך זה יהיה שונה?
קריאה: אני אגיד לך למה.
קריאה: לילדים יכול להיות שאת צריכה מדבקות שונות.
יעקב מרגי: רבותיי, אומנם הדיון הוא זה, אבל אחד אחד.
עירית ליבנה: אני לא סתם שאלתי, וההערות של הסתדרות המורים – אם ההגדרה שם היא חצי אוטומטי ויש מכשיר אוטומטי, אני חושבת שכדי להקל – ואני אומרת, זה לא יהיה מאיים על המורים.
עירית ליבנה: תשמעו, אנחנו רוצים שיעשו, אז כן לחשוב על ההגדרה של מכשיר אוטומטי.
יעקב מרגי: נשאיר את זה כך.
יעקב מרגי: מקבל את ההמלצה.
יעקב מרגי: שנייה, מד"א.
איתמר אברמוביץ: סוגיה אחת נוספת זה עניין הרישום של המכשירים.
איתמר אברמוביץ: חשוב לנו לדעת באיזה בתי ספר ואיפה המיקומים של המכשירים האלה, כדי שכשמתקבלת שיחה, נוכל להגיד לצוות: יש דפיברילטור בחדר ככה וככה, גשו.
יעקב מרגי: אתם תרצו להיות שותפים לשולחן העגול?
איתמר אברמוביץ: בהחלט.
מירב ישראלי: אז גם זה משהו שכנראה יהיה בתקנות, הדבר הזה.
יעקב מרגי: התייחסויות כאלה אתם תתרמו לדיון.
מירב ישראלי: שאלה אחרונה, האם אתה רוצה כבר בשלב הזה להכניס איזושהי התייחסות להחלה המדורגת, או בשנייה שלישית.
יעקב מרגי: אין לי בעיה, מה שאת יכולה – תראי, אבל זה צריך גם בדיון.
יעקב מרגי: היא לא בנויה לתת לי תשובה איך היא רוצה להחיל את זה.
מאיר אסרף: אם תלמיד ירצה להשתמש, הוא גם יהיה חייב שזה יהיה אוטומטי.
יעקב מרגי: עדיף אוטומטי.
יעקב מרגי: חבר הכנסת טיבי, בבקשה.
אחמד טיבי: אלף, זו הצעת חוק חשובה מאוד, חבר הכנסת מרגי.
אחמד טיבי: לאחרונה יש טרנד נכון שכמעט בכל מקום ציבורי צריך שתהיה לא רק עזרה ראשונה, אלא גם מכשיר דפיברילטור, מכשיר החייאה.
אחמד טיבי: אני חושב שהיום או אתמול שמעתי את מד"א מציעים שיהיו גם מכשירים, או שהם משכירים מכשירים בבית, ואני אומר שגם זה חשוב.
אחמד טיבי: זה נכון, ואני ממליץ שמי שיכול או לא מי שיכול - - -
יעקב מרגי: מה העלות הממוצעת של מכשיר כזה?
אחמד טיבי: במד"א הם משכירים את זה, כנראה בכסף.
אייל גרינבוים: מד"א לא משכירים.
אייל גרינבוים: העלות של המכשיר זה בין 4000-4500.
יעקב מרגי: 4000 נאמר לי, בין 4000 ל-4500.
אייל גרינבוים: אגב, חבר הכנסת טיבי, יש לא מעט אנשים שקונים מאתנו מכירים הביתה.
אייל גרינבוים: יש פרופסורים קרדיולוגים שממליצים היום.
אחמד טיבי: אני ממליץ לחברי הכנסת, כי הם בקבוצת סיכון.
יעקב מרגי: חבר הכנסת טיבי באמצע דבריו, סליחה חברים.
אחמד טיבי: אני מציע שבהתחלה נקבל את זה בקריאה ראשונה כמו שהוא, אחר כך אם יהיה שינוי - - -
יעקב מרגי: אמרתי, נעשה שולחן עגול.
אחמד טיבי: אני חוזר על מה שאדוני הקדים ואמר.
מירב ישראלי: אז העלות התקציבית, להערכתם, היא באמת - - -
יעקב מרגי: עירית, דודי מזרחי אתמול בלילה דיבר איתי שזה נע בין 14 ל-17, וזה מה שקיבלת גם את?
עירית ליבנה: עצם האמירה שאנחנו נרכוש, וזו ההדרגה ואלו הקריטריונים לגודל בית ספר, זה מסתדר עם זה.
מירב ישראלי: אז ההצבעה היא על הנוסח כפי שהונח בטרומית, למעט ה-500.
יעקב מרגי: למעט ה-500 תלמידים.
יעקב מרגי: אז אנחנו מביאים זאת להצבעה.
יעקב מרגי: חברי הכנסת, מי מצביע איתי?
יעקב מרגי: אז מי בעד הצעת החוק כפי שהוצגה בנוסח הנוכחי?
יעקב מרגי: אז אנחנו מביאים זאת להצעה בנוסח שהוגש לוועדה בתיקון מספר התלמידים המינימלי להחלה של החוק, להכנה לקריאה ראשונה.
יעקב מרגי: נמנעים – אין הצעת החוק בנוסח שהוקרא נתקבלה.
יעקב מרגי: אין מתנגדים ואין נמנעים, הצעת החוק אושרה.
קריאה: מה זה התיקון הזה?
קריאה: 250 במקום 500?
יעקב מרגי: בהתחלה, כדי לצמצם את העלות, מ-500 תלמידים ומעלה.
יעקב מרגי: זה יתחיל עם התיכונים.
יעקב מרגי: יעלה לקריאה ראשונה במליאה, וכפי שאמרתי, אנחנו נכנס דיון ככה שולחן עגול, נזמין את בעלי העניין ממשרדי הממשלה לשולחן עגול שלא במסגרת הוועדה, לשאול את כל השאלות, לתת תשובות לכל השאלות, ונביא את המוצר המוגמר לקריאה שנייה ושלישית תודה רבה.
יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך התרבות והספורט של הכנסת, היום ה-12 בפברואר 2018, כ"ז בשבט תשע"ח.
יעקב מרגי: הנושא: הצעת חוק חינוך ממלכתי (תיקון – מניעת פעילות ארגונים הפועלים נגד מטרות החינוך ונגד צה"ל) התשע"ז-2017 של חברת הכנסת שולי מועלם וקבוצת חברים.
יעקב מרגי: שולי, את רוצה לומר לנו כמה מילים?
יעקב מרגי: אומרים לנו שיש אורחים חשובים כאן.
יעקב מרגי: קבוצת עובדים סוציאליים.
יעקב מרגי: תציגו את עצמכם מהיכן אתם.
קריאה: אנחנו מאוניברסיטת תל אביב והאוניברסיטה העברית, בקורס שנקרא סיור בבית המחוקקים, זו השנה השלישית שלו ואנחנו מאוד שמחים להיות פה.
יעקב מרגי: גם אנחנו שמחים שאתם כאן ונפלתם בדיוק לחוק הכי מתאים.
יעקב מרגי: תראו איך מתקיים כאן דיון מאוד טעון, אני מקווה שלא אבל הוא יהיה טעון כנראה, אבל אני אומר לכם שלא אתן לאף אחד להפוך את הדיון הזה לקרקס, אני מודיע זאת מראש, ואם אני אוציא מישהו אל תפגעו בשבילו, כנראה שהוא לא הקשיב לי.
יעקב מרגי: בבקשה חברת הכנסת שולי מועלם.
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו זוכים ב-70 שנה אחרי הקמת מדינת ישראל ונס קיבוץ הגלויות, 50 שנה אחרי הנס של חזרה לכל שטחי ארץ ישראל, להיות מדינה משגשגת ולא מעט בזכות אנשים מופלאים שנמצאים בתוך מערכת החינוך, שלדעתי הולכת ומשתפרת ככל שהשנים עוברות.
שולי מועלם-רפאלי: יושב פה חברנו חבר הכנסת מאיר כהן שמנהל בית ספר מיתולוגי, מכיר מקרוב את הדבר הזה.
יעקב מרגי: הספיק להיות מאז שר.
שולי מועלם-רפאלי: אבל פה הוא מנהל בית ספר.
שולי מועלם-רפאלי: וראש רשות.
שולי מועלם-רפאלי: והוא כל הזמן אומר שהתפקיד הכי חשוב שזה שהוא היה מנהל בית ספר.
שולי מועלם-רפאלי: במערכת החינוך שלנו יש לימוד משמעותי של תכנים והתקדמות לימודית.
שולי מועלם-רפאלי: במערכת החינוך שלני יש גם רצון אמיתי להקנות ערכים ושיח פתוח ככל שניתן שמתאים למדינת הלאום של העם היהודי, שהיא מדינה יהודית ודמוקרטית.
שולי מועלם-רפאלי: יחד עם זה, בתקופה האחרונה אנחנו ערים לאיזה נסיונות בתוך מערכת החינוך ובמערכות אחרות לצערי, שכיוון שהן יותר היררכיות, אני מקווה שאנחנו מצליחים לפעול בהן יותר נכון, של כל מיני ארגונים שחותרים תחת הקיום של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית, שחותרים תחת אושיות הקיום שלנו כאן כמו הקשר לארץ ישראל, כמו היותה של מדינת ישראל מדינת הלאום של העם היהודי, כמו היותו של צה"ל גוף שניתן לבקר אותו כמובן כמו כל גוף אחר, אבל לא ניתן להכפיש את חיילי צה"ל ולהוציא את דיבת חיילי ומפקדי צה"ל רעה בעולם כולו, ולא זאת אף זאת שחלק מהגופים האלה - - -
דב חנין: זה חל על העולם או חל על מערכת החינוך בארץ?
שולי מועלם-רפאלי: לא, זה חל על מערכת החינוך בארץ וגופים שעושים את זה בתוך מדינת ישראל ונוטלים חלק בשיח שהמטרה שלו להביא את החברה הישראלית להיות טובה יותר, צבא עם טוהר נשק גדול יותר - - -
יעקב מרגי: מה אומר החוק?
שולי מועלם-רפאלי: - - - לוודא בדיוק מה אנחנו עושים בצבא, הדבר מבחינתנו הבעייתי הוא שיש ארגונים שבוחרים את כל הדבר הזה במקום לנהל בתוך החברה הישראלית, לעשות בחוץ.
דב חנין: אבל זה מה שצריך - - - על מה אנחנו מדברים?
יעקב מרגי: רגע דב.
יעקב מרגי: שולי, רק תאמרי לי מה באה הצעת החוק לומר.
שולי מועלם-רפאלי: אני כבר אומרת.
שולי מועלם-רפאלי: המטרה של הצעת החוק הזאת היא ששר החינוך, שהוא אמון על קידומה, פיתוחה של מערכת החינוך על כל החלקים שלה, גם הלימודי, גם הערכי וגם החווייתי וגם הרגשי, שהוא יוכל שלא לאפשר לפעילות שהמטרה שלה היא לקעקע את אחד מאושיות הקיום שלנו כאן ובכלל זה צה"ל, חייליו ומפקדיו, לפעול בתוך מערכת החינוך.
שולי מועלם-רפאלי: למערכת החינוך יש כללים ברורים, יש חוק חינוך ממלכתי, כולנו מחויבים לחוק הזה.
שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שהמטרה הזאת היא מטרה שצריכה להיות לה הסכמה מקיר לקיר.
שולי מועלם-רפאלי: כי אם המטרה היא פלורליזם ושיח פתוח, שהמטרה שלו היא לתקן את החברה הישראלית, אדרבה ואדרבה, יתכבדו כולם ויעשו את השיח בתוך החברה הישראלית.
שולי מועלם-רפאלי: אם המטרה היא לשפוך את דמם של חיילי צה"ל, להוציא דיבתם רעה, למנוע את היכולת שלהם כשהם משתחררים לנסוע בעולם כולו, לקבל תפקידים בעולם כולו, לזה אנחנו כמדינה ומערכת החינוך כחלק יסוד מוסד במדינת ישראל לא יכולים לתת יד, זאת המטרה של החוק הזה, זה חוק משמעותי מאוד בתהליך שבו בין אלה שמבקשים להוציא את דיבתם של חיילי צה"ל רעה, מתוך הבית הזה, צריכה לצאת אמירה ברורה, הכנסת עומדת מאחורי חיילי צה"ל ומפקדיו, גם כשאנחנו מבקרים אותם, אנחנו מבקרים אותם בתוך מדינת ישראל.
יעקב מרגי: כנהוג אני אומר את סדר הדיון.
יעקב מרגי: זה לא דיון רגיל, זה הצעת חוק לכן אנחנו נקריא סעיף - - -
דב חנין: לא, יש כללים.
יעקב מרגי: גם אם אני הולך לומר דברים שלא ייראו לך, תן לי לסיים אותם.
יעקב מרגי: אנחנו נעשה יותר ממה שאנחנו נוהגים.
יעקב מרגי: שום אות בחוק הזה או פסקה לא תעבור ללא דיון.
יעקב מרגי: אנחנו נקריא סעיף ונפתח דיון, כמובן שיש קדימה לחברי הכנסת ולאחר מכן מימין לשמאל עוקף את כל השולחן.
יעקב מרגי: נציע את רשות הדיבור לכל אחד ואחד, לפי סדר הישיבה בשולחן.
יעקב מרגי: אם יש אורחים שלא יושבים סביב השולחן ורוצים להתבטא, יצטרכו להרים יד, נסדר להם מקום סביב השולחן.
יעקב מרגי: לכן אני קובע שקודם כל היועצת המשפטית תקריא או תאמר אם יש לה לומר לפני כן כמה דבירם ותקריא את החוק ולאחר מכן נפתח דיון כדת וכדין, אין אצלנו בחיפזון.
יעקב מרגי: החקיקה תיעשה בשום שכל, נאפשר דיון פתוח לכל דכפין.
יעקב מרגי: לא נאפשר לעשות בלגן בדיון.
יעקב מרגי: נמצאת איתנו גם יושבת ראש ועדת החינוך התרבות והספורט לשעבר חברת הכנסת לשעבר מלי פולישוק בלוך, אנחנו מקדמים אותך בברכה ותוכלי להתייחס בסבב.
מירב ישראלי: מונחים בפניכם גם הנוסח כפי שהונח לקריאה טרומית וגם יש נוסח שתואם עם כל משרדי הממשלה, מאחר שוועדת שרים לענייני חקיקה קבעה שצריך לתאם את הנוסח עם משרד החינוך, משרד המשפטים וכולי.
מירב ישראלי: אז הנוסח שעם התיקונים זה הנוסח כפי שהוא תואם.
מירב ישראלי: ממנו אני מקריאה.
יעקב מרגי: יש לכולם את הנוסח עם התיקונים?
קריאה: לא לכולם.
מירב ישראלי: יש נוסח עם "עקוב אחר שינויים".
מירב ישראלי: זה הנוסח.
יעקב מרגי: הסדרנית תעביר למי שיבקש.
מירב ישראלי: הצעת חוק חינוך ממלכתי (תיקון – מניעת פעילות ארגונים הפועלים נגד מטרות החינוך ונגד צה"ל), התשע"ז–2017 תיקון סעיף 2.
מירב ישראלי: סעיף 2 זה הסעיף בחוק חינוך ממלכתי שמפרט את כל מטרות החינוך הממלכתי שאם אחר כך צריך, אפשר לפרט אותו בדיון כי הוא חשוב לצורך הדיון.
מירב ישראלי: בעצם מוסיפים מטרה נוספות למטרות החינוך הממלכתי.
מירב ישראלי: "לחנך לשירות משמעותי בצבא הגנה לישראל" פה יש את הנוסח המתואם שהוסיף "או לשירות אזרחי לאומי כמשמעותו בחוק שירות אזרחי" אחרי סעיף קטן (א) יבוא – זה סעיף קטן חדש, שמוסיפים.
מירב ישראלי: "שר החינוך יקבע כללים למניעת כל פעילות במוסד חינוך על ידי כל אדם או גוף חיצוני שפעילותו עומדת בסתירה חמורה ומשמעותית למטרות החינוך הממלכתי לפי סעיף קטן (א)".
מירב ישראלי: פה יש גם נוסח כפי שהוא תואם: "או שפועל באופן יזום לנקיטת הליכים משפטיים מחוץ לישראל כנגד חיילי צבא הגנה לישראל בגין פעולה שביצעו במסגרת תפקידם".
מירב ישראלי: אני מעדיפה שנשמע קודם את כולם ונגיע להערות.
יעקב מרגי: קודם כל משרדי הממשלה לנוסח המתוקן.
יעקב מרגי: משרד המשפטים איתנו?
חלי גיא אלדר: אני בייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים.
חלי גיא אלדר: הנוסח הזה הוא נוסח מתואם באמת כמו שהיועצת המשפטית אמרה, בהמשך להחלטה של ועדת שרים.
חלי גיא אלדר: לעניין הראשון ביקשנו להוסיף את הנושא של שירות אזרחי לאומי שנמצא היום בקו אחד מבחינתנו כמו השירות בצבא והוא חלופה הולמת היום שמקובלת על כולם.
חלי גיא אלדר: בנוגע לסיפא של הסעיף השני, מה שרצינו לעשות למעשה, רצינו לחדד שתהיה איזו שהיא ודאות לעניין מה מותר ומה אסור.
חלי גיא אלדר: הסיפא הקיימת בחוק לא לחלוטין ברורה, היא קצת עמומה, קשה לדעת גם לאנשים שמדברים, שיחות סלון, הרצאה, השתתפות, קשה לדעת מה מסגרת הפעולות שנכנסות בתוך זה ולכן הצענו לשנות את זה יחד עם הנוגעים בדבר לנוסח שקיים שפועל באופן יזום לנקיטת הליכים משפטיים מחוץ לישראל, כדי באמת להכניס איזו שהיא ודאות גם לנוגעים בדבר.
חלי גיא אלדר: אין לנו הערות מעבר לדבר הזה.
יעקב מרגי: משרדי ממשלה נוספים נמצאים?
יעקב מרגי: הנוסח מקובל עליכם?
בלה רדונסקי: הנוסח כמו שחלי אמרה הוסכם על ידי המשרדים בנוסח המתוקן, בהתאם לכל ההערות שחלי אמרה כאן.
יעקב מרגי: אנחנו נתחיל עם חברי הכנסת.
יעקב מרגי: ברושי בבקשה.
איתן ברושי: אין לי - - -
מסעוד גנאים: עוד פעם הצעת חוק מבית מדרשו של הבית היהודי.
מסעוד גנאים: אני יכול להזדהות בדברי ההסבר של הצעת החוק עם השורה וחצי הראשונות "מערכת החינוך בישראל אינה רק מערכת השואפת להישגים וציונים של תלמידיה אלא אמונה מכח החוק גם על הערכים הנרכשים על ידה".
מסעוד גנאים: עם זה אני מזדהה.
מסעוד גנאים: אני עם זה שמערכת החינוך אינה מפעל ובית חרושת של ציונים אלא היא צריכה להקנות ולהפנים ערכים משום שבסוף אנחנו צריכים לחנך את האדם, להכין אותו לחיים.
מסעוד גנאים: אני שואל האם הערכים של מערכת החינוך לא מיעדיה או לא מערכיה החינוך לחופש ביטוי, לשמוע דעה אחרת, חשיבה ביקורתית?
מסעוד גנאים: האם להסמיך את שר החינוך כאילו מדברים על - - -
יעקב מרגי: הוא שואל שאלות רטוריות.
יעקב מרגי: אני מבקש לא לקפוץ.
מסעוד גנאים: מי שרוצה לקפוץ שיקפוץ.
יעקב מרגי: אני לא מאשר.
מסעוד גנאים: שר החינוך, מתייחסים אליו כאילו הוא גוף אובייקטיבי ניטראלי הוא בעל דעה פוליטית.
מסעוד גנאים: איך יחליט?
מסעוד גנאים: איך להסמיך לשר החינוך, שהוא איש פוליטי, נבחר על אג'נדה פוליטית ברורה לבחור מי ייכנס ומי לא ייכנס לבית הספר?
מסעוד גנאים: זה דבר חשוב מאוד לפי דעתי, אדוני היושב ראש.
מסעוד גנאים: דבר אחרון, צה"ל והפעולות שלו, עם כל הכבוד, אינם פרה קדושה.
מסעוד גנאים: אינם מעל הביקורת ומעל הדיון.
מסעוד גנאים: הדבר הזה אם הוא נעשה, ואני מתפלא על משרד החינוך, במיוחד על אלה שהיו אמונים על חינוך לאזרחות שמחנך לפלורליזם, לחופש ביטוי, לשמוע ביקורת למרות שהיא ביקורת קשה, לא מקבל אותה הממסד, לא מקבלת אותה הממשלה.
מסעוד גנאים: מה המסר שיוצא מהצעת חוק כזו שאסור, אתם צריכים ליישר את העמדה שלכם עם העמדה הרשמית הממסדית כלפי צה"ל וכלפי פעולותיו.
יעקב מרגי: דב חנין בבקשה.
דב חנין: תודה אדוני היושב ראש, אני מודה לך אדוני היושב ראש שאתה הבטחת לנו שהדיון הזה יהיה דיון רציני ואמיתי ומעמיק כי אני מסכים עם חברת הכנסת מועלם במילה אחת שהיא אמרה והיא שהצעת החוק הזו היא הצעה מאוד מאוד משמעותית.
דב חנין: היא לא רק משמעותית, הייתי אומר אפילו היא מהפכנית והיא מאוד מאוד מסוכנת.
דב חנין: ואני אנסה אדוני היושב ראש להסביר לוועדה מדוע ההצעה הזאת היא מאוד מאוד מסוכנת ומדוע היא משמעותית ומדוע היא אפילו מהפכנית במובן השלילי של המילה הזאת.
דב חנין: הצעת החוק בגרעין שלה נותנת בידי שר החינוך שכמו שחברי חבר הכנסת גנאים אמר, הוא בסופו של דבר אדם פוליטי, נותנת בידיו את הסמכות חסרת התקדים לקבוע רשימה שחורה של ארגונים ומרצים ולאסור את כניסתם לבתי הספר.
דב חנין: מטרות החינוך הממלכתי שנמצאות היום בחוק שלנו הן רחבות וכוללניות וזה נעשה בכוונת מכוון.
דב חנין: מה שמנסה הצעת החוק הזו זה להרחיק מבתי הספר כל אדם או דעה שחורגים "מקונצנזוס בחברה הישראלית", קונצנזוס שייקבע על ידי שר החינוך עצמו בהתאם להשקפה האידיאולוגית הפרטית שלו.
דב חנין: לכך כמובן יש השלכות מאוד מרחיקות לכת.
דב חנין: חלק מהחינוך בבתי הספר החרדיים עלול להיתפס כחינוך שאיננו הולם את המרכזיות של הצבא כפי שהיא באה לידי ביטוי בהצעת החוק שלפנינו.
דב חנין: חלק מהחינוך בבתי הספר החרדיים יכול להיתפס כחינוך שאיננו הולם עם ערכיה של מדינת ישראל כמדינה יהודית.
דב חנין: דיון בסוגיית ההפלות יכול להיתפס כסותר את מטרת החוק החינוך הממלכתי, לחנך להכרה בתחושת החיים, שיח שעוסק בזהות מינית ומגדרית של נערים ונערות או בזכותם של חברי קהילות הלהט"ב להינשא עלול להיתפס כערעור על ערכיה של מדינת ישראל כמדינה יהודית, שיח חינוכי בנושא חשיבות חופש הביטוי, החשיבות של דעות שנויות במחלוקת, מקוממות וצורמות ככל שיהיו, יכול להיתפס כביטוי של חוסר נאמנות למדינת ישראל.
דב חנין: שיח בנושא של פלורליזם יהודי או בנושאי דת ומדינה יכול להיתפס כמשהו שמנוגד להנחלת ערכיה של מדינת ישראל כמדינה יהודית, שוב, כל הדברים האלה נמצאים במטרות החינוך הממלכתי וסתירה למטרות החינוך הממלכתי תהיה לסתירה בעיני המתבונן ועיני המתבונן היום הן עיניו של השר - - -
יעקב מרגי: שאלה - - - סתירה חמורה ומשמעותית.
דב חנין: אני יכול לומר לך אדוני היושב ראש שכל מה שאני חושב וכל מה שאני אומר לא מקובל על שר החינוך הנוכחי חבר הכנסת בנט באופן חמור ומשמעותי.
דב חנין: ברור, הוא בעמדה אחת, אני בעמדה הפוכה וכיוון שהוא יהיה השר הקובע הוא יקבע, וכשאני אהיה שר החינוך אני אוכל אולי להדיר את חבר הכנסת בנט, שיהיה אז באופוזיציה.
עודד פורר: אנחנו לא עוסקים במדע בדיוני, דב.
דב חנין: לא, אנחנו עוסקים בתחזית אופטימית.
דב חנין: אני אומר אבל שני הדברים הם פסולים לטעמי.
דב חנין: גם זה שאני אדיר השקפות הפוכות להשקפתי וגם זה שהוא ידיר השקפות הפוכות להשקפתו.
דב חנין: החקיקה הזו, אדוני היושב ראש, מזיקה מאוד כי היא מחזקת את הצ'ילינג אפקט, את האפקט המצנן - - -
איתן ברושי: מה דעתך על הסעיף הראשון, דב?
דב חנין: אני אענה לכל השאלות אבל לא על חשבון - - -אני אשמח לפינה של שאלות ותשובות ואני מבטיח לענות על כל שאלה.
יעקב מרגי: מאחר והוא לא נמצא במסיבת עיתונאים, הוא אומר את דעותיו כרגע.
יעקב מרגי: לא צריך לשאול אותו שאלות והוא לא חייב לתת תשובות.
יעקב מרגי: יש פה דיון אמיתי, כל אחד יאמר את דעותיו.
איתן ברושי: בוא נפרק את זה לשני הסעיפים.
יעקב מרגי: דב ילד גדול.
יעקב מרגי: אם הוא רצה, הוא היה מסדר את זה בסדר שאתה רוצה.
דב חנין: אני רוצה לומר שהצעת החוק הזו תעצים מאוד את הצ'ילינג אפקט, את אווירת הצינון שכבר היום קיימת במערכת החינוך, מורים ומנהלים חוששים להביע דעה, חוששים לנהל את ההתנהלות שלהם באופן חופשי, זה דבר מאוד מאוד מסוכן למערכת, ובאופן הזה, הצעת החוק הזו לטעמי חותרת מתחת ליסודותיה של מערכת החינוך שצריכה בסופו של דבר לחזק את החברה שלנו כחברה דמוקרטית שבה התלמידים מתחנכים להעצים את כוח השיפוט והביקורת שלהם, לטפח סקרנות אינטלקטואלית, מחשבה עצמאית וכדומה.
דב חנין: אני רוצה, אדוני היושב ראש בכל זאת, ברשותך, כיוון שהבטחת לנו - - -
יעקב מרגי: משהו שלא אמרת קודם?
דב חנין: משהו שלא אמרתי קודם.
דב חנין: לומר שמבחינתי צריך להבין, מערכת החינוך היא חלק מחברה דמוקרטית, החברה שלנו היא חברה דמוקרטית.
שולי מועלם-רפאלי: מערכת החינוך היא חלק ממדינה יהודית דמוקרטית, חבר הכנסת חנין.
יעקב מרגי: שולי לא להפריע.
שולי מועלם-רפאלי: לא, בוא נדייק רק, כי זה לא רק בצד הדמוקרטי.
יעקב מרגי: את יודעת מה עשית עכשיו שולי?
יעקב מרגי: אם הגבת רק לזה, סימן שהסכמת איתו עד עכשיו.
יעקב מרגי: אז למה לך.
דב חנין: בכל מקרה, אדוני היושב ראש, מערכת החינוך היא חלק מחברה דמוקרטית וכשאנחנו בוחנים את חופש הביטוי בחברה דמוקרטית אנחנו צריכים לחשוב במבט רחב.
דב חנין: השופטים האמריקאים הדגולים הולמס וברנדס קבעו בזמנו שהמבחן להגבלת חופש הביטוי הוא מבחן של סכנה ברורה ומיידית.
דב חנין: לא משהו שהוא ברמה הרעיונית נראה למישהו כפוגע, כמרגיז, כמקומם, כצורם.
שולי מועלם-רפאלי: אני מזכירה שאלוף בצה"ל לא יכול היה לרדת ממטוס בלונדון בגלל הדבר הזה.
שולי מועלם-רפאלי: זה לא תיאורטי בכלל.
דב חנין: את הנימוק הזה אני חייב להגיד שאני פשוט לא מבין.
דב חנין: איך אם יעצרו על ארגונים להיכנס לבתי ספר, יוכל האלוף הזה בצה"ל להסתובב בלונדון, לא מבין, זה נעלה מבינתי, תצטרכו להסביר בזמנכם החופשי.
ענת ברקו: - - - יש חוק - - -
יעקב מרגי: ענת מאחר ולא היית כאן ואת רגישה לזה שאני קורא אותך לסדר, אני אולי מחייך אבל אני מפסיק לחייך.
יעקב מרגי: לא יהיו התפרצויות נקודה.
יעקב מרגי: יש לך רשות דיבור, תדברי בזמן שלך.
יעקב מרגי: אם לא אוציא אותך, בהפרעות זה יקרה.
דב חנין: בפסקי דין של בית המשפט העליון אצלנו נקבע גם כן ביחס להתבטאויות - - -