GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
30700: אני חושב שאנחנו רואים מול עיננו את משק כנפי ההיסטוריה בשתי ההחלטות של הנשיא האמריקאי טראמפ: האחת, להכיר לעומק בירושלים כבירת ישראל ולהעביר את השגרירות, והשנייה שהיא לא פחות חשובה, ביטול ההסכם עם איראן ואיתות שבמזרח התיכון חל סדר עולמי חדש וציר הרשע על הכוונת של העולם החופשי.
30700: שתי האמירות הללו ביחד מייצרות חלון הזדמנות אמיתי ואני חושב שאנחנו פה בירושלים, שנמצאים בליבה של כל המהלך הזה, בהחלט יכולים להסתכל ימינה-שמאלה ולצבוט את עצמנו שאנחנו הגענו, שזה בעידן שלנו, בדור שלנו.
30700: מכובדי, יושב ראש הוועדה, יעקב מרגי, אני רוצה להזכיר לך, אני כבר עשר שנים גם מחזיק תיק חינוך, וועדת חינוך שמתעסקת בענייני ירושלים, אין מצב שאנחנו לא נבוא ונשתף אתכם, ולדעתי יש הרבה מה לשתף ככל שהדברים קשורים לתהליכים שעוברים על מערכת החינוך של ירושלים, ואתגר גדול מאוד שקוראים לו כיתות לימוד, שאיתו אולי נסיים את השיח.
30700: ברשות הח"כים הנחמדים והיקרים, אני בהתחלה רוצה לשתף אתכם טיפה בכמה אסטרטגיות שמימשנו בעיר בעשור האחרון.
30700: זו שנה עשירית ואחרונה שלי כראש עיר, פעם אחרונה שאני פה ביום ירושלים כראש עיריית ירושלים ולכן אני רוצה אולי להסתכל בפרספקטיבה של התהליכים שהעברנו בעשר שנים האחרונות ואיזה מגמות מתרחשות.
30700: (הצגת מצגת) אני רוצה למנות שלושה או ארבעה נושאים מרכזיים שעליהם אני רוצה לדבר.
30700: הראשון, זו פילוסופיית הניהול של ביקוש תלמידים בירושלים.
30700: כולכם, אני מניח, מכירים את הקונספט של אזורי רישום.
30700: מה הרעיון של אזור רישום?
30700: אזור רישום, שזה אגב נוהג שמקובל ברוב הארץ, זה שהעיריות יחד עם המדינה מסדירות את התושבים לתוך בתי הספר, אבל מה יקרה אם פתאום כולם ירצו את אותו בית ספר ואף אחד לא ירצה את בית הספר השני?
30700: זה משבש לכאורה את כל המערכות.
30700: תפיסת העולם הקיימת היום במדינת ישראל היא ניהול ביקושים של הורים.
30700: לוקחים את הביקושים, אבל מנהלים אותם לתוך בתי הספר הקיימים.
30700: אני טענתי מהיום הראשון שזו גישה לא נכונה.
30700: הגישה הנכונה שאנחנו מפעילים בעשור האחרון בירושלים, היא במקום לנהל את הביקושים של התלמידים, אנחנו מנהלים את סל בתי הספר.
30700: מה זאת אומרת את סל בתי הספר?
30700: בינואר אנחנו עושים סקר ואנחנו יודעים מה הביקושים של התושבים, ואנחנו בירושלים מאתגרים בתי ספר עם ביקושים גדולים לפתוח סניפים.
30700: מה אנחנו בעצם עשינו בשנים האחרונות?
30700: בכל מקום שאנחנו רואים או ביקוש רציני של הורים שמראים לנו שהם יודעים להרים בית ספר חדש, או לחליפין בית ספר קיים שיש לו ביקוש 2:1, 3:1, אז מה שאנחנו עושים, לוקחים מבנה שבבית ספר שבו אין ביקוש, לא מצליחים לפתוח כיתה א' חדשה או פשוט אין ביקוש לאותו מותג שנקרא בית ספר ספציפי, ואנחנו פותחים סניפים של בתי ספר מצליחים במקומות שונים בעיר.
30700: יש לנו את הדוגמא העליונה שזה בית ספר "ארגנטינה" בקריית יובל, שלא פתח כיתה א' כמה שנים לפני, והפכנו אותו ל"ניסויי ארגנטינה".
30700: בית הספר הניסויי בירושלים שהיה ביקוש 4:1, באמצעות פתיחת בית הספר איפשהו לפני שש שנים, בית הספר היום עם שלוש כיתות א'.
30700: יוזמת הורים בגבעת מרדכי, לא היה אף בית ספר, אף כיתה א'.
30700: לא היה בית ספר בכלל ממלכתי-דתי בשכונה.
30700: ארבע כיתות א'.
עודד פורר: יש מנהל בית ספר שאחראי על שני הקמפוסים?
30700: נכון מאוד.
30700: אנחנו נותנים למנהל בית הספר שלוקח אחריות על בית הספר החדש, הוא חייב לקחת את כל התלמידים ואת כל המורים, כלומר הסתדרות וארגון ההורים חברים שלנו.
30700: לא מפוטר אף אחד, לא נוגעים בשום דבר.
30700: באנגלית נקרא לזה friendly takeover.
30700: זה בגישה שבה בית הספר עם הביקושים, לוקח את בית הספר הקיים כמות שהוא ותוך כדי תנועה מטייב ומוסיף לו ערך.
עודד פורר: מה קרה למנהל בית הספר שהשתלטו עליו?
30700: לאט-לאט הולך, מוצא את מקומו.
30700: בירושלים בעשור האחרון פתחנו בצורה כזאת 30 בתי ספר חדשים.
30700: השנה הקרובה, בתשע"ט שבעה בתי ספר חדשים בממלכתי, ממלכתי-דתי.
30700: בדינמיקה הזאת קרו שניים-שלושה דברים.
30700: דבר ראשון, אין לנו חיכוך שלילי עם ההורים.
30700: היום ביקושי הורים, הרעיון שכל הורה יכול כמעט אוטומטית על בסיס מקום פנוי להתקבל לכל בית ספר שהוא רוצה, אין לנו תכתב לי, תסדר לי, פרוטקציות.
30700: אין צורך בזה בירושלים כי אוטומטית הילדים וההורים מקבלים כל מה שהם רוצים, ובית ספר שהוא עם ביקושי יתר, היום בעצם פותחים סניף ויותר ילדים נהנים מבית ספר כרצונם.
30700: הדבר הבא זה השיח מול מנהלי בתי הספר.
30700: מנהלי בתי הספר בעיר לא צריכים לבוא יותר ולהגיד, תכתב לי, תסדר לי, תשנה, אל תיתן להוא ללכת.
30700: ילדים זה לא צאן בקר.
30700: היום מנהלים בשביל להצליח, חייבים להביא לתוך בית ספרם דברים שיש להם ביקוש גדול, כלומר, אנחנו רואים היום שהשיח נהיה פדגוגי, הוא הפך להיות מעסקני לפדגוגי.
30700: היום מנהלי בתי ספר רוצים קורסים והם חייבים להטמיע חדשנות בתוך בית הספר, אחרת הם יישארו מאחור.
30700: הם חייבים להכשיר את המורים שלהם, כי היום אנחנו יודעים שפרמטר מספר אחד בטיב בית ספר זה יחס מורים-תלמידים.
30700: בית ספר שיש בו יחס מורים-תלמידים טוב, הוא נחשב בית ספר מצוין, ולכן אנחנו רואים שכל המערכות מטייבות את עצמן רק משינוי התפיסה, מניהול ביקושים של תלמידים לניהול היצע של בתי ספר.
עודד פורר: יש עוד רשויות שנוקטות בשיטה הזו?
יעקב מרגי: לא נתקלנו.
יעקב מרגי: אני ידעתי שזה קורה בירושלים.
רחל עזריה: זה גם כי ירושלים היא עיר שהשכונות משתנות כל הזמן.
עודד פורר: היא מספיק גדולה.
יעקב מרגי: הפריסה, הגודל.
עודד פורר: כן, אבל יש עוד רשויות גדולות.
רחל עזריה: לא, זה לא רק שהיא גדולה, זה גם זה שפתאום יש בית ספר ממלכתי וממלכתי-דתי וחרדי, וכאילו הדברים משתנים והאוכלוסייה משתנה ואז הדרישות משתנות.
מאיר כהן: היו מקרים של בתי ספר חילונים שנסגרו?
30700: זה קרה לפני זמני.
30700: מאז שאני נכנסתי, היה לנו איזה שניים-שלושה תיקונים שלא היה שום היגיון.
יעקב מרגי: בהתחלה זה קומם אנשים.
יעקב מרגי: כולם למדו לחיות עם זה.
30700: כן, היום אין לנו שום חיכוך שלילי.
30700: תזכיר את התשובה הזאת, כי אחרי שנדבר על בינוי אני אענה לך על התשובה הזאת.
30700: זו שאלה מצוינת אבל תן לי לבנות את הקייס לפני זה.
רחל עזריה: בהמשך לזה אני רוצה לשאול.
רחל עזריה: יש את בית ספר "בית רבן" לבנים ואת בית ספר "בנות ירושלים" לבנות, שזה בתי ספר ממלכתי-חרדי ששם יש ביקוש מאוד גדול.
קריאה: חרדי רשמי.
רחל עזריה: יש שם ביקוש מאוד גדול ויש בעיה שאין - - -
יעקב מרגי: קודם כול אני שמח שיש ביקוש.
יעקב מרגי: הלוואי וזה יהיה בכל הארץ, במקום החרדי שלנו.
יעקב מרגי: אני אומר, שעברו מהמוכשר.
יעקב מרגי: הוא יודע איזה צרות יש לו מהמוסדות החרדיים.
רחל עזריה: חבר הכנסת מרגי, יו"ר הוועדה, הסיפור שהורים שכבר נרשמו, הם כאילו עברו את הגשר ואז הם בבעיה לחזור לבתי הספר הרגילים, ומה שקורה בשנה הקרובה, יש ביקוש מאוד גבוה ובעצם אין מענה.
רחל עזריה: פנו אלי הורים ממש בהיסטריה מזה.
יעקב מרגי: ראש העיר ייתן התייחסות.
יעקב מרגי: אני ממליץ לתת לראש העיר לסיים את הסקירה וייענה על חלק גדול מהשאלות.
30700: אני אענה על כל ההערות, אני רק רוצה קודם לתת מקרו ואז יהיה לנו יותר קל לדון בנושאים פרטניים.
30700: זו רפורמה אחת.
30700: הרפורמה השנייה שעשינו זו בעצם רפורמה שמטרתה מדידה והערכה, כי שואלים במערכת החינוך מה זה חינוך איכותי.
30700: היה לי שיח עם מנהלי בתי ספר והגדרנו מה שאנחנו קוראים, את הערכים.
30700: היום הוא פומבי.
30700: בזמנו כשהתחלנו אותו, משרד החינוך לא נתן לנו אישור לפרסם את הנתונים.
30700: בעצם יש כאן שלושה אשכולות של מדדים.
30700: תסתכלו במצגת שהצגתי לכם.
30700: העמודה הימנית היא עמודה ערכית.
30700: אנחנו מודדים אחוז גיוס לצה"ל, אקלים חברתי על פי מיצ"ב, ערכיות והתנדבות.
30700: אנחנו מדברים על אחוז השתתפות במחויבות אישית, תנועות נוער, כמות התלמידים בתנועות נוער.
30700: בעמודה האמצעית אנחנו מסתכלים על פרמטרים שחלקם סובייקטיביים, שביעות רצון של ההורים.
30700: אנחנו דוגמים כל שנה שביעות רצון מ-100 הורים מכל בית ספר ויש לנו סדרה של מדדים סובייקטיביים וניהוליים.
30700: בעמודה השמאלית הדברים היותר סטנדרטיים, אחוז זכאות לבגרות, מצטיינים לבגרות, עומדים בסף דרישות לאוניברסיטה ואחרים.
30700: שימו לב, לכל משבצת כזאת, זה פר בית ספר.
30700: נותנים למנהל איך הוא יחסית לשנה שעברה ואיך הוא יחסית לדומים לו, כשהדומים לו זה בתי ספר ברמה סוציו אקונומית דומה.
30700: מה עשה לנו עץ הערכים?
30700: קודם כול זו שפה משותפת עם מנהלי בתי ספר.
30700: אנחנו מסכימים, ואגב, גם המנהלים שלנו מסכימים בירושלים שזו הדרך למדוד איכות בית ספרית.
30700: באדום זה טעון שיפור, בירוק זה נפלא, בצהוב זה בסדר.
30700: המידע הזה הוא public באינטרנט.
30700: הוא לחלוטין שקוף.
30700: כשאני בא כמחזיק תיק חינוך לבית ספר, בית הספר יודע שאני יודע מה קורה בתוך בית הספר.
30700: הם מכינים תוכניות עבודה.
30700: הם מקבלים את המפה הזאת במרץ-אפריל ולקראת קבלת משאבי העירייה לקראת תחילת שנה הבאה הם נותנים דין וחשבון למינהל חינוך ירושלים ויושבים איתנו ואנחנו מסייעים להם.
יעקב מרגי: זה מתאים למדד טיפוח בית ספרי של משרד החינוך?
יעקב מרגי: גם מתכתב איתו?
30700: מדד הטיפוח מייצר את הקבוצות, כי יש לנו את הקבוצות במדד טיפוח גבוה, בינוני ונמוך ואנחנו משווים - - -
יעקב מרגי: זה תואם פחות או יותר את הפרמטרים האלה?
30700: דע לך שאין קשר בין שביעות רצון למדד טיפוח.
30700: הקשר הישיר בין שביעות רצון לבית הספר זה קשר מורים-תלמידים ואקלים בית ספרי, כי אנשים רוצים ללכת לבית ספר שכייף לשלוח אליו את הילדים, וכשהילדים חוזרים הביתה כשהמורה מאמין בהם והוא האח והאימא והאבא וחבר בשבילם, אז מוציאים מקסימום פוטנציאל מהילדים.
30700: אין קורלציה בין רמה סוציו אקונומית לשביעות רצון מבית הספר.
30700: מה עוד עושה לנו המפה הזאת?
30700: יש לנו בסיס מידע.
30700: מנהלים יודעים לנהל.
30700: קחו פרמטר כמו גיוס לצה"ל.
30700: לפני שמדדנו והראינו למנהלי בתי הספר מה הסטטוס שלהם, רובם לא ידעו מה שהם לא יודעים.
30700: הם לא ידעו, טוב, לא טוב.
30700: מאיפה ידעו?
30700: אז היה לנו בית ספר אחד שאחוז הגיוס היה בו כ-60%.
30700: רק הראינו לה את המדד, המנהלת אמרה, וואי, לא ידעתי, מה אני צריכה לעשות?
30700: כי זה חשוב.
30700: הכנסנו לה את צה"ל לבית הספר.
30700: היום הוא ב-90%.
30700: כל משבצת כזאת, המנהלים מסתכלים, יודעים איפה הם היו.
30700: אם הם רוצים עצה מאיתנו מה לעשות בשביל להצליח, אנחנו שם לעזור להם.
30700: היום באמצעות מערך מבוסס מידע אנחנו יודעים לסייע למנהלים לנהל טוב יותר את בית ספרם.
30700: נעבור לשקף הבא.
30700: על זה אני רוצה להלביש התחדשות וחדשנות עירונית.
30700: החדשנות העירונית, אני טוען, צריכה להיות בכל הרמות, החל מראש העיר ומחזיק התיק.
30700: כל הפילוסופיה שננהל אחרת את הפורטפוליו של בתי הספר ולרוץ עם בקשות וביקושים, חד משמעית אנחנו שם.
30700: זה יכול להיות חרדי רשמי.
30700: תיכף נדבר על מזרח העיר, על בחירת בגרות ישראלית.
30700: יש לנו בבתי הספר בירושלים את כל המגוון: דתי שמתנהג כמו ממלכתי, ממלכתי שמתנהג כמו ממלכתי-דתי.
30700: יש לנו את כל המגוון שאתם בכלל יכולים לחשוב עליו.
יעקב מרגי: והוא גם מה שלא חשבתם.
30700: אני טוען שבירושלים, עיר שלא חולקה לשבטים, ששייכת לכולם, אנחנו לא מכתיבים תפיסת עולם, אנחנו זורמים עם הביקושים השונים של תושבי ירושלים עם הזרמים השונים, ולכן כשבא אלי מחזיק תיק ובא אלי מישהו, אין נכון ולא נכון בתחום החינוך.
30700: כל עוד זה עובד במסגרות הנורמטיביות, בוודאי שלנו אין עם זה שום בעיה.
30700: מה עשינו?
30700: הרמנו סדרה של פרויקטים.
30700: בירושלים כבר שבע-שמונה שנים עובד לנו פרויקט "היתרון הירושלמי" שמציעים אותו לכל בתי הספר, כל המגזרים.
30700: הרעיון זה להתחבר, לבחור מוסדות תרבות כרצון בית הספר.
30700: חלקם הולכים למוזיאון ישראל, למוזיאון המדע, למוזיאון המקרא, למוסדות תרבות יותר קלאסיים.
30700: אתם תבואו למוזיאון ישראל, אתם תראו בבוקר מגוון רחב של חרדים, חילוניים, תושבים ערבים.
30700: כולם נהנים ממוזיאון ישראל.
30700: זה פותח לילדים בגיל צעיר את האופציות השונות.
30700: ילדים שפתאום נחשפים לדברים שהם לא ידעו שקיימים ובוחרים לעיתים את כל מסלול חייהם מגיל מאוד צעיר בעקבות החשיפה וההעשרה.
רחל עזריה: אני חייבת לומר על "היתרון הירושלמי".
רחל עזריה: זו תוכנית שכשה
רחל עזריה: תחלנו אותה, אני יזמתי אותה בעירייה, אמרו, למה לעשות אותה לחרדים ולערבים?
30700: זה לא מדויק, אבל לא חשוב.
רחל עזריה: זה כן מדויק ואתה יודע את זה היטב.
רחל עזריה: אני מבינה שאתה בא ואומר את זה, וזה בסדר, אני מכבדת אותך.
רחל עזריה: אמרו, למה לחרדים וערבים?
רחל עזריה: איזה חרדים ילכו למוזיאון ישראל?
רחל עזריה: איזה ילכו למוזיאון ארצות המקרא?
רחל עזריה: איזה ערבים ילכו למוזיאון מגדל דוד?
רחל עזריה: אחד הדברים מדהימים שקרו, שכל מוסדות התרבות הצליחו לייצר תוכניות לכולם.
יעקב מרגי: אני אומר את זה, כל חברות שהפסיקו לחשוב בשביל אחרים ולהחליט בשביל אחרים, הצליחו.
רחל עזריה: יותר מזה, אמרתי למוסדות, אם אתם לא יודעים להציע תוכנית למגזרים אחרים בתוך ירושלים, אז אתם לא יכולים לקרוא להם מוסד תרבות ירושלמי.
רחל עזריה: אתם חייבים להיות כאלה שיודעים להציע לכלל האוכלוסייה.
רחל עזריה: מה שיפה, שזה גם עזר למערכת החינוך וזה גם שדרג לגמרי את מערכת התרבות.
רחל עזריה: היום הם יודעים להציע את זה לכולם.
30700: את תראי את זה בתוכניות עבודה לפני שנבחרת בכלל, אבל לא חשוב, זו לא הנקודה.
רחל עזריה: ניר, באמת, הכול טוב.
רחל עזריה: בוא נניח לזה היום.
30700: תודה רבה.
30700: ב"יתרון הירושלמי" אכן אנחנו רואים מסה גדולה.
30700: אין בית ספר יסודי שירצה להיכנס לפרויקט, שלא יכנס.
30700: הוא אופציה והוא פותח את הראש.
30700: דבר נוסף זו תוכנית "מחדש" שיזמנו לאחרונה.
30700: היא תוכנית שאומרת למנהלי בתי ספר, תחלמו חלום.
30700: האם אתם רוצים לעשות שינוי פדגוגי, פיזי?
30700: לעיתים שינוי פדגוגי מצריך איזשהו שינוי פיזי.
30700: בשנה שעברה היו לנו 30 כאלה בעיקר מהמגזר הכללי.
30700: השנה יש לנו 84 כאלה מכלל המגזרים וזה פשוט נפלא לראות.
30700: אני מציין את זה כי זו יוזמה ברמת מנהלי בתי ספר.
30700: היו לנו מסה של יוזמות ברמה עירונית קלאסית, "יתרון ירושלמי".
30700: יש לנו עוד פרויקטים כאלה כמו "בתי ספר בקהילה" ואחרים.
יעקב מרגי: מה זה, יציאה מהקופסה בשיטת ההוראה, שיטת החינוך?
30700: בית ספר, הוא שייך לקהילה.
30700: הוא יכול לטעום מהיתרונות שיש בירושלים.
30700: היא עיר עתירה של השקעות בתחום התרבות, או לחליפין קהילה.
30700: ב"בית ספר לקהילה" אתה רואה הרבה מאוד ילדים שיוצאים לבתי הזקנים סביבתם.
30700: יש כאלה שמביאים את הקהילה אליהם.
30700: יש מודלים יפהפיים במערב העיר, במזרח העיר, במגזר החרדי, ופשוט נפלא לראות איך כל בית ספר בוחר לו מודל אחר.
30700: יש לנו עוד יוזמה מסוג אחר בצפון העיר, בפסגת זאב.
30700: היום יש לנו 11 בתי ספר בשכונה, אבל בעצם מקום פיזית, תלמידים לעשרה, אז אמרנו, בואו נעשה משהו חכם.
30700: לקחנו את אחד מבתי הספר והפכנו אותו למרכז מדע אזורי.
30700: כל עשרת בתי הספר הממלכתי, ממלכתי-דתי בשכונה, עושים עליו סבב פעם בשבוע והוא השקעה אדירה בתחום המדע והאומנות, בדיוק דברים שאנחנו רוצים לקדם יחד עם המנהלים.
30700: המקום הזה הפך את השכונה לאחת השכונות היותר אטרקטיביות.
30700: פתאום כל בתי הספר, אנשים רוצים ללמוד בבתי הספר כי יש להם יכולת להיכנס למרכז איבחא שחנכנו השנה.
מאיר כהן: אולי תגיד מילה על המרכז.
מאיר כהן: מה הוא מכיל, מעבדות?
30700: כן, הוא מכיל בעיקר מעבדות והשקעה מאוד גדולה.
30700: זה מקום שבו הילדים מתנסים כל הזמן.
מאיר כהן: הם באים עם המורים שלהם?
30700: עם המורים שלהם.
מאיר כהן: אין שם צוות הדרכה.
30700: יש גם צוות הדרכה, אבל צוות ההדרכה הוא למורים ולתלמידים, הוא לא רק לתלמידים.
30700: זה מייצר אימפקט.
30700: זה מקרין על כל עשרת בתי הספר האזוריים.
אורה חכם: כמה ילדים אפשר להביא - - - ?
30700: כמעט בית ספר מלא, כמעט שניים במקביל, אז יש לך עשרה בתי ספר, שניים ביום.
30700: זה כמעט 500-600 ילדים בבית ספר פיזית כל יום.
אורה חכם: וחינוך כללי?
30700: ממלכתי, ממלכתי-דתי.
30700: אגב, כמעט תמיד יש שם גם ממלכתי, גם ממלכתי-דתי והילדים מתערבבים בתוך השכונה.
30700: הדבר הזה מייצר קהילתיות מאוד חזקה בשכונת פסגת זאב והופך את כל השכונה לאטרקטיבית.
30700: אני אגלה לכם סוד.
30700: כשפותחים בית ספר חדש בשכונה "חלשה", זה מרים שכונה.
30700: באמצעות חינוך אנחנו רואים איך הדבר הזה יכול לסייע לחזק שכונות ולהפוך אותן לצעירות יותר.
יעקב מרגי: זה מחזק ערים, כל שכן.
30700: חד משמעית.
30700: טוב, זה בנושא של החדשנות העירונית.
30700: לפני השקף הבא אני רוצה להגיד עוד משהו פה.
30700: כיוון שהכנסנו חדשנות ויצרנו ליברליזם ופתיחות בבחירת בתי הספר, בעצם אם אתם מסתכלים על זה, נוצר פה שוק של ניהול פורטפוליו של בתי ספר.
30700: אני יכול להגיד לכם בוודאות, היום העיר ירושלים מנהלת את בתי הספר שלה.
30700: אנחנו יודעים להסתכל ולהציב להם רף גבוה, לעקוב אחר הביקושים, לעקוב אחר התוצאתיות הבית-ספרית, לייצר קצת, סליחה שאני אומר, קנאת סופרים בין מנהלי בתי הספר, לגרות אותם לאמץ חדשנות כל הזמן, ועם אימוץ החדשנות הזאת אנחנו רואים מצב שבו כל מנהלי בתי הספר במובן החיובי של המילה, הם "שפילקס".
30700: הם צריכים להכניס חדשנות, כי אם הם לא יכניסו חדשנות ובית הספר השני לידם כן, אתם יודעים מה יקרה להם?
30700: לא ירצו אותם, ואתם יודעים מה יקרה אם לא ירצו אותם?
30700: בסוף לא צריך לפטר אותם, לא תהיה להם יותר עבודה, לכן יצרנו מערכת בריאה.
יעקב מרגי: מאתגרת.
30700: אני חייב לציין יחסים מצוינים עם ארגון ההורים והסתדרות המורים.
30700: יש כאן חברים שיעידו בעצמם, ולא פחות חשוב, עם ארגון ההורים בירושלים.
30700: ארגון ההורים הירושלמי הוא שותף בכיר לעיריית ירושלים וכך גם משרד החינוך.
30700: אני חייב לומר שמשרד החינוך בסך הכול נותן לנו גיבוי מאוד גדול, מאפשר לנו להפעיל את המודל הזה.
30700: בסך הכול הדברים זורמים והם נותנים לנו את השפיל להניע תהליכים.
יעקב מרגי: ירושלים זכתה באחד ממנהלי האזורים הכי איכותיים של המשרד, והדומיננטי.
30700: כן, בהחלט.
30700: הלאה, השקף הבא.
30700: שימו לב מה קרה לזרם הממלכתי, ממלכתי-דתי בעיר ירושלים, כי אנשים ניזונים מהמון שמועות וסיפורים.
יעקב מרגי: דווקא אני מנתוני ההגירה, כשיורד לעומק, רואה ההיפך, שיש מגמה הפוכה.
יעקב מרגי: כשיש הגירה לבית"ר עילית ולבית שמש, אנשים לא יודעים לתרגם את זה.
יעקב מרגי: ההיפך, שזה בלם את ההגירה השלילית של האוכלוסייה הכללית.
30700: אני טוען שהיום ירושלים אטרקטיבית לכלל המגזרים.
30700: פעם היא לא הייתה.
30700: פעם המגזר הערבי והמגזר החרדי צמחו והמגזר הכללי צנח.
30700: הנה המספרים מונחים לפניכם גם במצגת.
קריאה: אבל למה אתה כל הזמן מחבר ממלכתי, ממלכתי-דתי?
קריאה: אתה לא רוצה להראות שהחילונים עוזבים את העיר.
30700: כי אני יכול לחלק לארבע ולשש ולשמונה.
קריאה: חילונים עוזבים את העיר.
30700: לא, לא, גבירתי, אני אתקן אותך.
30700: גם הממלכתי וגם הממלכתי-דתי אותן מגמות בדיוק.
30700: הם צמחו שניהם ועכשיו שניהם צומחים.
30700: אם ב-2003 היו בירושלים כ-64,000 תלמידים, המספר הזה הלך וגדל.
30700: בממלכתי וממלכתי-דתי ביחד.
30700: ירדנו ב-2010 לכ-58,000.
30700: השנה אנחנו 65,000 תלמידים.
30700: המגמה הזאת השתנתה לחלוטין, היפוך מגמה וזה משהו מאוד מובהק, ואין לי ספק ששיטת ניהול מערכת החינוך הייתה חלק, לא הכול, במפתח הזה.
30700: אני רוצה להתייחס גם למזרח העיר, ברשותכם.
30700: במזרח העיר הכנסנו גם כן את אותה תפיסה של לפתוח בתי ספר חדשים.
30700: חלק מבתי הספר החדשים שפתחנו, רובם הם עם בגרות ישראלית לפי הביקושים.
30700: שימו לב מה קרה למספר של התלמידים שלומדים במערכת החינוך בירושלים.
30700: אם נלך עוד אחורה ל-2004 ו-2005, בירושלים היו כמה מאות תלמידים בלבד שלמדו בגרות ישראלית.
30700: שנה אחרי שנה אנחנו מעודדים את התושבים הערבים לבחור מרצון בגרות ישראלית.
30700: בשנה שעברה היו לנו קצת למעלה מ-6,000 תלמידים במערכת החינוך, שלומדים בגרות ישראלית, זה ברשמי ובמוכר שאינו רשמי ביחד.
30700: שים לב, הגידול הוא בעיקר במוכר והרשמי.
30700: לשמחתי הרבה אנחנו רואים קפיצה של עוד איזה 20% השנה.
30700: למעלה מ-7,000 תלמידים יפתחו את שנת הלימודים תשע"ט במזרח העיר, כשמרצון הם לומדים בגרות ישראלית.
30700: זו עבודה מאוד אינטנסיבית.
אורה חכם: מתוך כמה תלמידים?
30700: מתוך סדר גודל של כמעט 110,000 תלמידים.
עודד פורר: העירייה מתוגמלת תקציבית על ההשקעה הזו?
עודד פורר: הרי בסוף אתה נדרש פה לאיזשהו מאמץ שהוא לא סטנדרט ברשות אחרת.
עודד פורר: ברשות אחרת, אפילו בדימונה, שיש שם השקעות, לא צריך את אותה השקעה במובן שאתה נכנס אליו פה.
30700: אז הגישה שלי היא שלפיילוטים, להוכיח היתכנות, אנחנו קודם כול במקום להתחיל להסביר לכולם מה אנחנו עושים, אנחנו קודם כול לרוב עושים איזשהו פיילוט ברמה עירונית, מוכיחים היתכנות.
30700: לשמחתי הרבה אתמול בישיבת הממשלה הוחלט על השקעה של 1.5 מיליארד שקלים, חצי מזה פיתוח וחצי שוטף.
30700: למעלה מ-500 מיליון שקל הולך נטו לחינוך מזרח העיר, כשאנחנו מעודדים שני תהליכים: תהליך ראשון, לימוד בגרות ישראלית, בין אם זה במוכר ובין אם זה במוכר שאינו רשמי, ואנחנו גם מעודדים לעבור מהמערכת הבלתי פורמלית, המוכר שאינו רשמי או הפרטי, למערכת הרשמית של מדינת ישראל.
30700: שני התהליכים האלה הם מאוד בריאים כי יש לנו עליהם הרבה יותר שליטה.
עודד פורר: אז גם יש לך פיקוח על ספרי הלימוד שנלמדים שם?
יעקב מרגי: ודאי, ויש לך בגרות ישראלית.
30700: אנחנו קיימנו לא מעט דיונים על ספרי הלימוד במזרח העיר.
30700: בשורה התחתונה, השאלה איזו בגרות הם לומדים.
30700: אם הם לומדים בגרות ישראלית, וזה המפתח ולשם אנחנו שואפים ושם יש גידול של עשרות אחוזים משנה לשנה, למעלה מ-20% גידול בשש השנים האחרונות, שנה אחרי שנה, שזה לא קצב הגידול של האוכלוסייה, כלומר ב-market share אנחנו גדלים מאוד מהר.
30700: שם זה כמו הערבים הישראלים.
30700: מי שלומד תאוג'יה, אם אתה חושב שהחלפת לו את ספר הלימוד, פתרת את הבעיה, זה בלוף.
30700: בזבזת כמה מיליוני שקלים, למה?
30700: כי בסוף מי שמכין את שאלוני הבגרות זו הרשות הפלשתינית, ותנחש איזה שאלות הם שואלים.
עודד פורר: אתה מדבר על בגרות.
עודד פורר: אני מדבר איתך על ספרי לימוד בכיתות א' עד ו', ספרי הלימוד בבתי הספר היסודיים שאתה רואה שם חינוך להסתה.
30700: אתה צודק, וכן, יש לנו הרבה יותר שליטה ברשמי.
עודד פורר: אם כבר הולכים להשקיע 500 מיליון שקל בעניין הזה, אני מקווה שגם לקחו איזה 2-3 מיליונים לאכיפה בבתי הספר היסודיים שם.
30700: אתה צודק וגם השר בנט וגם השר אלקין ואנוכי מסכימים ונעשה כל מה שאפשר בשביל להשיג את ההישגים הללו ולמתן כל ניסיון באופן טבעי.
30700: עוד דוגמא, אם אני מסתכל על השקף הבא לייחודיות בבתי הספר במזרח העיר.
30700: כשאנחנו פותחים בית ספר מדעי-טכנולוגי חדש, בית ספר למצטיינים, חדש, בית ספר לאומניות ולמוסיקה, חדש, והשנה אנחנו פותחים יסודי ללימודי שפות ומדעים, נוספים.
30700: אני רוצה לספר לכם שהדבר הזה מחולל דרמה במזרח העיר, כי פתאום המערכת הפרטית במזרח העיר בלחץ גדול.
30700: הם מבינים שהמערכת הציבורית בהשקעה של עיריית ירושלים ומשרד החינוך, פתאום אנחנו לוקחים אותם מאוד ברצינות, ויש מעבר של המצטיינים מהמערכת הפרטית למערכת הציבורית.
30700: הדבר הזה מייצר הד וגל ובעיקר התושבים הערבים אומרים, וואו, לעירייה הזאת אכפת מאיתנו, אכפת מהילדים שלנו.
30700: הדבר הזה מייצר המון goodwill שמקרין על הרבה מאוד מערכות אחרות.
30700: בגדול, אם הגברת קודם שאלה לגבי פלח השוק, אז אני חושב שצריך להסתכל כאן על שני תהליכים.
30700: המגזר הערבי אמנם 110,000 תלמידים, כמדומני, פחות או יותר.
30700: בוא נניח שכמעט 40% מהם תיכון, חטיבה עליונה, ו-60% הם צעירים, אני מקווה שאני לא מנחש רע, אז אנחנו רואים שינוי מהותי במעבר לכיוון המוכר והבגרות הישראלית.
30700: הדבר הזה מחייב אותנו להיערך אחרת לגבי העתיד.
30700: בסקר הורים במזרח העיר, אתם יודעים מה הביקוש לבגרות ישראלית?
30700: היום אנחנו עדיין באחוז חד ספרתי, אבל בביקושים אנחנו 40%.
30700: למעלה מ-40% מתושבי מזרח העיר אומרים בסקר הורים, אתם זוכרים שאנחנו דוגמים אותם, שהם מעדיפים יהיו לשלוח את הילדים לבגרות ישראלית, ובשביל זה צריך להיערך פיזית, בשביל זה צריך להיערך עם מורים, ללמד עברית, ללמד את המורים ללמד בגישה הישראלית, שזה שינוי פדגוגי.
30700: יש לנו אתגרים על היסטוריה ואזרחות וכמה אתגרים מאוד פרקטיים של להעביר תושבים פלשתינים ללמוד בגרות ישראלית.
30700: התהליך הזה, לנהל אותו, זה ניהול מאוד מורכב ואנחנו עסוקים בו המון.
30700: אני חושב שזו ברכה גדולה שמתרחשת מול העיניים.
30700: אני רגע רוצה לעבור למגזר החרדי.
יעקב מרגי: ברשותך, אדוני ראש העיר, לפני שנעבור לחרדי.
יעקב מרגי: מבחינת החינוך במזרח העיר, לא נגעת אם יש בתי ספר מעורבים, ערבים/יהודים, ואם יש ביקוש לכך, ואם יש ביקוש של תלמידים ממזרח העיר ללמוד במערב העיר?
יעקב מרגי: אם יש לך התייחסות לנושא.
30700: יש לנו בית ספר אחד, הדו-לשוני, שהוא מעורב.
30700: אני לא רואה מאז שאני נכנסתי שינוי.
יעקב מרגי: יש ביקוש אליו?
30700: יש לו ביקוש אבל הוא מאוד מצומצם.
30700: הוא גם בית ספר מאוד יקר כי זה הכפלה של מורים, ולכן הוא לא סקלבילי.
30700: קשה מאוד להרחיב אותו.
30700: הוא משולב כזה אבל הוא עמותה.
30700: היא מאוד יקרה, פר תלמיד.
30700: העלות פר תלמיד היא מאוד גבוהה.
30700: במיוחד אין ביקוש לזה.
30700: אנחנו מדי פעם רואים תושבים ערבים שלומדים בבתי ספר במערב העיר.
יעקב מרגי: אין מניעה באזורי רישום?
30700: לא, אין שום בעיה של אזורי רישום.
30700: אנחנו פתוחים.
30700: אם חרדי רוצה ללמוד בבית ספר רשמי, נאפשר לו.
אורה חכם: יש דבר כזה?
יעקב מרגי: אורה, לימדו אותי, הכול יש.
30700: המערכת מאפשרת.
30700: אנחנו לא באים להגיד, אם אתה כזה, לא תוכל לקבל איקס או ההיפך.
30700: תפיסת העולם שלי כראש עיר ומחזיק תיק חינוך זה פלורליזם במקסימום.
30700: יש בתי ספר שמגדירים את הצ'רטר הבית-ספרי, אז אם את רוצה ואת מקבלת על עצמך ללמוד בבית ספר חרדי שיש לו את הכללים שלו, זו החלטה שלך.
30700: בית הספר רשאי לייצר צ'רטר בית-ספרי לפי תפיסת עולמו.
30700: זה בסדר.
קריאה: סליחה, אפשר להוסיף?
יעקב מרגי: תציגו רק את עצמכם.
30700: לגברת הזאת קוראים לארה.
לארה מובאריכי: לארה מובאריכי, מנהלת אגף החינוך בעיריית ירושלים, מזרח ירושלים.
לארה מובאריכי: חשוב גם להוסיף את היוזמה שהובלנו השנה ולהכניס מורים יהודים למערכת של מזרח ירושלים שמלמדים את השפה העברית.
לארה מובאריכי: יש לנו כעשרה מורים משולבים ומשתבלים מאוד יפה בכל מיני בתי ספר בכל השכונות וזה באמת עושה גם טוב לבתי הספר וגם למורים.
מאיר כהן: ומורים ממזרח ירושלים שמלמדים ערבית?
יפה ישר: גם.
מאיר כהן: זה חשוב לא פחות.
יעקב מרגי: יש מגמה לשלב מורים ערבים.
יעקב מרגי: יש עודף של מורים במערכת החינוך הישראלית.
יעקב מרגי: אמנם זה במעט, אבל זה תואם את המגמות.
יפה ישר: לא בירושלים.
יפה ישר: בבתי הספר היסודיים הם מלמדים את השפה הערבית.
יפה ישר: אנחנו משתדלים שמורים ערבים ילמדו בבתי הספר.
יפה ישר: אנחנו משקיעים, המשרד, העירייה - - -
יעקב מרגי: ובלבד שרמתם נאותה, כי יש לנו תלונות במגזר הערבי על רמתם של המורים אפילו לערבית.
יפה ישר: ברור.
30700: המגזר החרדי הוא יחסית מאוד עצמאי בתכנים.
30700: אנחנו גם בוודאי לא מתערבים.
מאיר כהן: אני רוצה לשאול אותך, מה החזון בעצם בסופו של יום לייצר מערכת חינוך אחת, מזרח ומערב?
מאיר כהן: זה חשוב, כי זה צריך להיות הדיון בוודאי שלך כראש העיר.
מאיר כהן: מה החזון כשאתם מסתכלים עשר שנים קדימה?
30700: אני טוען שירושלים, כיוון שיש בה מקום לכולם, אני הייתי מאוד שמח לראות מגוון.
30700: המפתח זה המגוון של תפיסות בית-ספריות ולתת להורה לבחור.
מאיר כהן: זה נכון, זה מצוין.
מאיר כהן: למרות שלא ניהלת בית ספר, אתה מדבר בשפה - - -
30700: אתה יודע איזה בית ספר אני מנהל עכשיו?
יעקב מרגי: הוא עבר בית ספר בעשר שנים.