GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דודי מזרחי: יושבים כאן ארגונים, נציגי הורים, אנשים מכל קצות הקשת שעוסקים בחינוך המיוחד.
<דודי מזרחי: אני משוכנע שרבים מכם פנו לרחלי, למפקחים שלה או לאנשים במטה שעובדים מסביב לשעון.
<דודי מזרחי: הם פתרו סוגיות אד-הוק שמתעוררות, אבל הנושא לא טופל באופן מספיק שיטתי ולא תמיד עם הדגש למה שההורים צריכים בהכוונה.
<דודי מזרחי: זה דבר נוסף שזיהינו ורוצים לשפר.
<דודי מזרחי: דבר רביעי, הסדרה נדרשת ברמת השירות וברגולציה.
<דודי מזרחי: במספר מקטעים זיהינו שאנחנו לא מתקצבים באופן מדויק מספיק רכיבים כאלה ואחרים.
<דודי מזרחי: במקומות אחרים, ואני גם אגע בזה, יש רכיבים שנעדרו.
<דודי מזרחי: אנחנו משוכנעים שיש לתקן אותם, כדי באמת להבטיח שהילדים מקבלים את המענה הטוב ביותר, וכאן אני אפרט.
<דודי מזרחי: דבר חמישי הוא דבר מאוד מאוד משמעותי.
<דודי מזרחי: צריך להגיד במאמר מוסגר, יצאו כל מיני פרסומים כנגד המתווה שהוצאנו, אם בצורה כזו או אחרת.
<דודי מזרחי: שמעתי כל מיני תהיות על התשתיות.
<דודי מזרחי: אני רוצה רק להציג את המצב הבא.
<דודי מזרחי: נכון להיום משרד החינוך, באמצעות מינהל הפיתוח שלו ובשיתוף עם הרשויות המקומיות, הכיר בצורך לבינוי של 900 כיתות חינוך מיוחד ברשויות .
<דודי מזרחי: דובר ב-900 כיתות, כשיודעים להגיד באופן מדויק איפה הן צריכות להיבנות, בין אם זה בבתי ספר בחינוך רגיל, בין אם זה בבתי ספר בחינוך מיוחד או בגני ילדים לחינוך מיוחד.
יוסי יונה: אתה יכול להגיד את היחס?
<דודי מזרחי: אין לי את זה כרגע.
<דודי מזרחי: שאלו אותנו את השאלה הזאת גם בדיון שהיה אתמול עם הארגונים.
<דודי מזרחי: אנחנו ניתן את זה.
<דודי מזרחי: זו סוגיה קריטית, משום שהחוסר הזה מוביל למצב - -
יעקב מרגי: אתה יכול לומר לי אם ה-900 האלה הם בפריסה שונה מהקיים.
יעקב מרגי: יש לי חשש שאלה שהרימו את הכפפה, פשוט צר להם ורוצים להרחיב.
יעקב מרגי: אם זה אותו דבר מאותו דבר, אני לא רוצה.
יעקב מרגי: אני עוד מאותו דבר לא רוצה.
יעקב מרגי: אני רוצה פריסה יותר נכונה.
יעקב מרגי: אל תתעכב על זה, בהמשך אנחנו - -
<דודי מזרחי: קודם כל, זה בפריסה ארצית.
<דודי מזרחי: יש מספר לקונות שבגללן הגענו למצב הזה.
<דודי מזרחי: יש תהליך של הכרה בצורך של כ-900 כיתות.
<דודי מזרחי: כדי לסבר את האוזן, 900 כיתות זה 900 מיליון שקל.
<דודי מזרחי: כיתה עולה כמיליון שקלים.
<דודי מזרחי: זה חוסר מאוד מאוד משמעותי.
<דודי מזרחי: דבר שני, אנחנו יודעים שהחוסר הוא עוד יותר גדול, משום שיש רשויות מקומיות שמכל מיני סיבות, ועשינו עבודה עם השלטון המקומי בהיבט הזה, לא הציפו את הצורך הלכה למעשה.
<דודי מזרחי: דבר נוסף, עד אתמול המידע ממשרד הבריאות על ילדים בעלי צרכים מיוחדים מגילאי לידה עד 3 לא הגיע מבעוד מועד למשרד החינוך ולרשויות.
<דודי מזרחי: יש תהליך שעשינו עם משרד הבריאות, כמובן בסיוע שלך, אדוני היושב ראש.
<דודי מזרחי: אנחנו ניגע בזה.
<דודי מזרחי: אני מחזיר אתכם מספר חודשים אחורה, למה שהיה לנו בתחילת שנת הלימודים.
<דודי מזרחי: אנחנו נתקלים בסיטואציה של ילדים שלמרות שיש אישור של ועדת השמה אין להם מסגרת ליד הבית, או לחילופין, ילדים שצריכים לנסוע הרבה זמן בבוקר.
יעקב מרגי: בשנה האחרונה גם הפריבילגיה לנסוע הרבה זמן למוסד לא הייתה קיימת, הכל היה מלא.
יעקב מרגי: לפעמים אילצנו מוסדות להכניס בתקן גבוה יותר.
יוסי יונה: העניין של ה-900 כיתות זו סוגיה שתחזור ותעלה בדיונים כאן.
יוסי יונה: בין אם תהיינה במסגרות סגרגטיביות ובין אם במסגרות משלבות, ישנו חשש שאנחנו הולכים להתמודד עם מציאות שבה לא יהיה שילוב אמיתי.
יוסי יונה: גם אם הן יהיו בבתי ספר משלבים, אם הכיתות תהיינה כיתות נפרדות לתלמידי חינוך מיוחד - - אני מבין שזו סוגיה שנמצאת במחלוקת.
יעקב מרגי: אני שמח שהערת את ההערה.
יעקב מרגי: אם הם היו הולכים למהלך הזה של השינוי ללא הקצאה של כיתות, או הקצאה רק של כיתות ללא המהלך הזה של כל השינוי, הייתי חושש.
יעקב מרגי: אנחנו צריכים גם את זה וגם את השינוי, כי לא כולם יכולים להשתלב.
יעקב מרגי: אתה היית עדין בפתיחה.
יעקב מרגי: ב-1 בספטמבר האחרון היה כמעט כאוס בקטע של החינוך המיוחד, כמעט כאוס.
יעקב מרגי: גם עם שיקול הדעת הנכון, גם עם הבחינה הנכונה - ברירת המחדל היא שילוב, כמה שיותר לשלב - עדיין יחסרו לנו תקנים או כיתות בפריסה מקומית וארצית לילדים שלא יכולים להשתלב.
<דודי מזרחי: מה אנחנו מציעים?
<דודי מזרחי: ההצעה שלנו מדברת על שלושה נדבכים מרכזיים.
<דודי מזרחי: הנדבך הראשון מדבר על תיקון לחוק החינוך המיוחד.
<דודי מזרחי: ראשית, הורה יבחר את סוג המסגרת החינוכית בו ילמד הילד, אלא אם, וזה מופיע בנוסח בחוק, יש חשש ממשי לפגיעה בילד או באחרים.
<דודי מזרחי: זה אלמנט שבא לידי ביטוי בדוח דורנר, יש עליו קונצנזוס, אני חושב, מקיר לקיר.
<דודי מזרחי: אנחנו מדברים על כך שקבלת ההחלטה בנוגע לכל ילד באופן פרטני תהיה בהתאם למוגבלות ולרמת התפקוד, כאשר כאן החידוש הוא להתייחס גם לרמת התפקוד.
<דודי מזרחי: גם ההיבט הזה בא לידי ביטוי בהמלצות של דוח דורנר.
<דודי מזרחי: כאן אנחנו אומרים שיש להסתכל על המצב של כל ילד באופן פרטני, מאחר ויכול להיות ילד בעל מוגבלות מסוימת ורמת תפקוד מסוימת, למשל ילד על הספקטרום האוטיסטי שהוא ברמת תפקוד נמוכה מאוד.
<דודי מזרחי: אנחנו צריכים לעשות את ההתאמה במענים בהתאם לרמת התפקוד.
<דודי מזרחי: זה בא לידי ביטוי בפיילוט שמשרד החינוך הוציא במספר מצומצם של רשויות.
<דודי מזרחי: אנחנו רוצים לעבות ולשכלל את זה.
<דודי מזרחי: רחלי אברמסון, מנהלת האגף לחינוך מיוחד, תרחיב על זה לאחר מכן.
<דודי מזרחי: אנחנו מדברים על מהלך של איחוד ועדות ההשמה והשילוב תוך הקמת ועדת זכאות, ועדה מרכזית אחת שתדון באופן סדור, על פי אמות מידה מקצועיות, בצרכים של הילדים.
<דודי מזרחי: אנחנו מדברים על דיוק ההגדרות והמונחים בחוק בהתאם להערות שהתקבלו, בין היתר, מנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.
<דודי מזרחי: הייתה שורה ארוכה של הערות.
<דודי מזרחי: את חלקן יכולנו לקבל, את חלקן לא.
<דודי מזרחי: אנחנו קשובים.
<דודי מזרחי: אנחנו לא באים עם הצעה של ראה וקדש, אנחנו נדון על הדברים.
<דודי מזרחי: אנחנו חושבים שיש לנו כאן מתווה מאוזן, אנחנו נציג אותו.
<דודי מזרחי: בראש הוועדה, כפי שאנחנו מציעים, יעמוד נציג משרד החינוך, במטרה לוודא שאנחנו נקיים את מדיניות המשרד בכל ההחלטות, לוודא שיש סטנדרט אחיד ברמה הארצית, שזאת נקודה חשובה ששווה להתמקד בה.
<דודי מזרחי: נכון להיום יש שונות עצומה באופן קבלת ההחלטות בין רשויות שונות ובין בתי ספר כאלה או אחרים.
<דודי מזרחי: קורית סיטואציה שילד בעל מוגבלות מסוימת עם אותה רמת תפקוד מקבל ברשות x מענה מסוים, ברשות y מענה אחר, וברשות z לא מקבל זכאות בכלל.
<דודי מזרחי: זה קורה נכון להיום.
<דודי מזרחי: זה מהלך שאנחנו רוצים לשפר.
<דודי מזרחי: אנחנו רוצים לוודא שכל תלמיד יקבל את המענה המלא שלו הוא זקוק בהתאם לצרכיו.
<קריאה: מאיפה אתה ממציא את זה?
<דודי מזרחי: בהתאם לצרכיו הפרטניים, לפי חוות דעת מקצועיות של חברי הוועדה.
<דודי מזרחי: אנחנו רוצים להבטיח שיהיה שירות איכותי וזמין להורים.
<דודי מזרחי: כדי להבטיח את המהלך הזה, בכוונתנו לפרוס כמות גדולה של כוח אדם מיומן מתחום החינוך המיוחד שיעמוד לטובת הוועדות שיתקיימו בכל מדינת ישראל.
<דודי מזרחי: הרכב ועדת הזכאות, שהיא כאמור מופיעה בחוק, היא כדלקמן: היושב ראש הוא נציג של משרד החינוך, שזה מינוי קבוע, הוא מוגדר בחוק.
<דודי מזרחי: הוא צריך להיות בעל רקע בחינוך מיוחד או מאפיינים נוספים; נציג של הרשות המקומית – מנהל אגף החינוך או מי מטעמו; מפקח של משרד החינוך – מתחום החינוך המיוחד; ומפקח של משרד החינוך – מתחום החינוך הרגיל, שזו נקודה מאוד חשובה, משום שההיבט של השילוב כאן הוא מאוד קריטי.
<דודי מזרחי: אנחנו רוצים לוודא את ההיבט הזה, לדעת מה מצבו של הילד בבית הספר.
<דודי מזרחי: יהיה בוועדה הזאת גם פסיכולוג חינוכי מטעם הרשות המקומית והורה לילד עם צרכים מיוחדים, שזה נציג ארגוני ההורים.
<דודי מזרחי: נכון להיום, וזה מי שמכיר את חוק החינוך המיוחד, מוגדר שבוועדת השמה יישב רופא מומחה מתוך רשימה שיקבע משרד הבריאות, ועובד סוציאלי מתוך רשימה שיקבע משרד הרווחה.
<דודי מזרחי: אני יודע שיש רשויות מסוימות שבהן אכן מגיע רופא מומחה מעת לעת, אכן מגיע מעת לעת עובד סוציאלי, אבל הבדיקה שלנו העלתה שברוב גדול של המקרים לא מגיע רופא לאותן ועדות, הוועדה לא מתייעצת בפועל עם רופא ועם עובד סוציאלי.
<דודי מזרחי: אני לא מאשים, דרך אגב, אף אחד, כי לא נתנו בידי הרשויות כלים מובנים לעשות את זה.
<דודי מזרחי: בכוונת המשרד להעמיד משאבים לטובת הוועדה כדי שתוכל להתייעץ עם אותם מומחים.
<דודי מזרחי: הסוגיות שמונחות על השולחן הן מורכבות.
יעקב מרגי: כשאתה אומר "רופא מומחה", למה הכוונה?
יעקב מרגי: כל רופא הוא מומחה.
קארין אלהרר: לפי הילד.
<דודי מזרחי: לפי העניין.
יעקב מרגי: דודי, חשוב שלקראת ההמשך, כשניכנס לסגירות, זה לא יישאר במצב של רופא מומחה.
<דודי מזרחי: מאה אחוז.
<דודי מזרחי: כך זה מופיע בחוק הקיים.
יעקב מרגי: מאחר ואנחנו מתקנים, על הדרך - -
יעקב מרגי: לא עוד מאותו דבר.
<מירי נבון: אני ממלאת מקום מנהל המינהל הפדגוגי.
<מירי נבון: בוועדה של החינוך המיוחד אני מרכזת את ההיבטים הפדגוגיים.
<מירי נבון: אם אני ממקדת יותר, אז אני מרכזת את המענים שיינתנו בחינוך הרגיל לאותם ילדים שאמורים להשתלב בבית הספר.
<מירי נבון: כמו שאנחנו מכירים ויודעים, לא מעט ילדים יצאו ממערכת החינוך הרגיל ועברו לחינוך המיוחד, וזה מכיוון שבבית הספר הרגיל לא נמצא המענה או לא נמצאו היכולות של בית הספר.
יעקב מרגי: לא אמרתי בתחילה דבר שהוא מובן מאליו.
יעקב מרגי: האמירות שלכם הן כמו בחקירה, כל מה שתאמרו יכול לעבור.
יעקב מרגי: זו כוונת המחוקק, אם יחוקק החוק.
יעקב מרגי: צריך שזה ייאמר באופן חד משמעי.
יעקב מרגי: רחלי, זה חד משמעי?
<רחל אברמזון: חד משמעי.
יעקב מרגי: אמרתי את זה בקול רפה.
יעקב מרגי: רציתי חד משמעית.
<מירי נבון: כמו שאמרתי קודם, לא תמיד נמצאו היכולות בבית הספר הרגיל לתת את המענה האיכותי או לשלב באופן נכון תלמידים שהיו זקוקים היו לסוגים שונים של שילוב.
<מירי נבון: מכיוון שאנחנו נכנסים למהלך החדש, אנחנו צריכים לעשות את ההתאמות ואת השינויים בבית הספר הרגיל כדי להיערך לקליטה נכונה ומיטיבה של כל ילד שזכותו להיות חלק מבית הספר הרגיל.
<מירי נבון: אנחנו עושים מספר דברים.
<מירי נבון: אני לא אלך לפי הסדר של הדברים שכתובים כאן, אני רוצה להתייחס לדברים כמו שאני רואה אותם בסדר החשיבות.
<מירי נבון: מי שמתמודד עם האתגר הוא אותו מורה שנמצא בכיתה ביום יום.
יעקב מרגי: או שהוא לא מתמודד.
<מירי נבון: מי שאמור להתמודד עם האתגר הוא אותו מורה שנמצא בכיתה.
<מירי נבון: אנחנו כרגע יושבים על המדוכה עם עובדי הוראה שלנו כדי לבנות חמישה קורסים של פיתוח מקצועי, כשבלפחות שניים מהם ההתמחות של המורים או השכלול של היכולות של המורים זה בדיוק ממקום של שילוב, של הכלת התלמידים, של התמודדות עם האתגר של לקות למידה, בעצם שמורה יודע מה לעשות כאשר נכנס אליו התלמיד לכיתתו.
<מירי נבון: אנחנו עכשיו נערכים לקורסים האלה.
יעקב מרגי: זה מכאן ולהבא בהכשרת עובדי הוראה?
יעקב מרגי: זה לגבי הכשרת סטודנטים?
<מירי נבון: לא.
יעקב מרגי: על הכשרת מורים קיימים?
<מירי נבון: אני מדברת על המורים הקיימים כרגע.
יעקב מרגי: ההבהרה הזאת הייתה צריכה שתיאמר.
<מירי נבון: כן.
<מירי נבון: אני מדברת כרגע על מורים שנמצאים בתוך המערכת עצמה.
<מירי נבון: אני יכולה כרגע להתחייב לגביהם.
יעקב מרגי: אנחנו צריכים שתתחייבו גם לגבי החדשים.
יעקב מרגי: אני שמח שאתם מתחייבים לגבי הנוכחים.
<מירי נבון: הדבר השני שאליו אני רוצה להתייחס הוא ליצירה של מרחבים טיפוליים.
יעקב מרגי: אני חייב להתמקד בסוגיה הקודמת.
יעקב מרגי: אם את אומרת לי שאתם מכינים מספר קורסים, זה אומר שכוחות ההוראה הקיימים יעברו את ההשתלמויות האלו.
יעקב מרגי: האם התכנית העתידית שלכם היא שגם המורים החדשים יעברו את אותה השתלמות בשלב של הקליטה שלהם לעבודה, או שהם יעברו אותה כבר בהכשרתם כמורים במכללות?
<מירי נבון: אייל רם, מנהל מינהל עובדי הוראה, עובד על המתווה הזה.
<מירי נבון: כולנו שותפים בתוך העשייה.
<מירי נבון: זה ביזנס של כל המשרד, לא רק של המינהל הפדגוגי.
<מירי נבון: הוא עובד כרגע מול המכללות להכשרות מורים, מול האוניברסיטאות, קודם כל לחשוף בפניהם את כל המהלך שאנחנו עושים כדי שהסטודנט כבר מלכתחילה, אם אנחנו משנים את כללי בית הספר - -
מאיר כהן: חלק מהסילבוס בהכשרה.
יעקב מרגי: מה שלא היה עד היום.
<מירי נבון: הדבר השני שעליו התחלתי לדבר הוא על דגמים שונים למרחבים טיפוליים בבית הספר.
<מירי נבון: הוא יכול להיות פיזי, ממש כיתה, או סוג מרחב אחר שבית הספר יהיה מעוניין בו ואליו ימוקדו משאבים שונים כדי לתת מענים לילדים.
<מירי נבון: גם מענים לימודיים למי שזקוק למענה לימודי, גם מענה טיפולי, התנהגותי, רגשי, כל סוג של מענה בתוך המרכז הזה.
<מירי נבון: מי שאמור לתת את המענה זה אנשי טיפול, מורים שהוכשרו לעניין, יועץ או יועצת בבית הספר.
<מירי נבון: אם יש פסיכולוג, אז פסיכולוג.
<מירי נבון: כל הכוחות שאפשר לאגם לתוך המרכז הזה כדי לתת לילדים שצריכים מענה אד-הוק, או מענה שהוא מענה יותר ארוך טווח.
<מירי נבון: זה איזה שהוא חלל מכיל ומקבל את הילדים פנימה.
<מירי נבון: דבר נוסף שאנחנו רוצים לעשות זה להקצות לבתי הספר גם סל של משאבים שקליים, שבית הספר יוכל לרכוש סוג אחר של מענה שלא קיים במערכת רגילה.
<מירי נבון: עד עכשיו אנחנו יודעים לתת את השעות, את שעות ההוראה.
מאיר כהן: מה למשל?
<מירי נבון: אם יחליט בית ספר שהוא צריך לילד מסוים לתת מענה של טיפול בבעלי חיים - במרכז מתי"א אין טיפול בבעלי חיים - וכל ההמלצות אומרות שטיפול בבעלי חיים זה הדבר הנכון לעשות, בית הספר יוכל להשתמש במשאבים הטיפוליים שנתנו לו לטובת טיפול מהסוג הזה.
<מירי נבון: אם הוא רוצה להביא איזה שהוא יועץ מומחה שלא נמצא ברשימת היועצים המומחים, יוכל בית הספר להשתמש במשאבים האלה שיש לו לטובת רכישת שירותים שלא נמצאים.
מאיר כהן: אתם אלה שסוגרים פינות חי בבית הספר.
יעקב מרגי: היה דיון ראשון.
<מירי נבון: אל תערבבו.
יעקב מרגי: אני לא הולך לוותר לכם.
<מירי נבון: בואו לא נערבב.
<מירי נבון: זה משהו אחר כשמישהו בא לבית הספר עם בעל חיים, ממש לא ניכנס לזה.
<מירי נבון: דבר נוסף זה העיבוי של מערך ההדרכה לטובת בתי הספר, מערך הדרכה גם בשוטף וגם מערך הדרכה אד הוק.
<מירי נבון: לדוגמה, ואלה מקרים שכולם מכירים אותם, ילד שנמצא במצב של התפרצות רגשית מאוד מאוד קשה.
<מירי נבון: הכיתה לא יכולה להתמודד עם זה וגם לא המורה.
יעקב מרגי: גם הוא לא יכול להתמודד עם החשיפה בפרוזדור, בכיתה, בחדר מורים.
<מירי נבון: דרך אגב, בגלל זה החלל הזה הוא חלל שאמור לקלוט את הילד, לעשות את ההרגעה, לתת לו את התחושה של שייכות.
יעקב מרגי: לכן בירכנו.
יעקב מרגי: אני מרגיש בדיונים פה ששנת ה-70 היא שנה מכוננת.
<מירי נבון: נכון, במיוחד שאני אחראית עליה.
יעקב מרגי: אם אין אני לי - מי לי.
יעקב מרגי: לקחת לי את זה בכייף.
מאיר כהן: יהללך זר ולא פיך.
יעקב מרגי: מגיע לה.
<מירי נבון: דבר נוסף, רכזי ההשתלבות בבתי הספר.
<מירי נבון: כרגע יש בכ-70% מבתי הספר רכזי השתלבות, כאשר הם עוברים את ההכשרה הזאת במהלך השנה.
<מירי נבון: רכזי ההשתלבות אמורים להיות מומחים למתן מענה לפרט ולאפשרויות השונות שמתקיימות בבית הספר.
<מירי נבון: דרך אגב, זה לא רק לתלמידים שזקוקים לשירותי חינוך מיוחד כאלה ואחרים, זה גם לתלמידים על רצף אחר, כמו תלמידים מחוננים שגם הם יכולים להיות מהחינוך המיוחד.
יעקב מרגי: אם לא תטפלו בהם טוב, אם לא תתנו להם מענים, הם יהיו שם.
<מירי נבון: הם בכל מקרה ילדי חינוך מיוחד במובן שהם צריכים - -
יעקב מרגי: התכוונתי במילה "אם" לכך שלא יהיו מיוחדים מסוג אחד ומיוחדים מסוג שני.
<מירי נבון: אני מקווה שלא.
יעקב מרגי: תהיו נדיבים, תשחררו, תעצימו.
<מירי נבון: הדבר האחרון הוא כל המענים הספציפיים לתלמידים שזקוקים לטיפול פרא-רפואי, טיפול של מומחה כזה או אחר.
<מירי נבון: כמובן שזה חלק מסל המענים.
מאיר כהן: אני רוצה להזכיר לך, גברתי, שלגבי המקצועות הפרא-רפואיים משרד החינוך במחוז דרום ובמחוז צפון מעידים שהם לא מצליחים ליישם 50% מהתקציב שיש להם.
מאיר כהן: יש כסף.
מאיר כהן: אני תולה את זה בתעריף נמוך מאוד שהמשרד נותן.
מאיר כהן: אולי תרשמו כהערה לפעם הבאה שהמשרד בכדי למצוא אנשים כאלה פשוט צריך להעלות את התעריף.
מאיר כהן: הורים זועקים ופונים לוועדת משנה לבריאות בטענה שבמשרד החינוך אומרים להם: יש לנו כסף, אבל - -
יעקב מרגי: אל"ף, זה נכון.
יעקב מרגי: זה לא רק בתוך מערכת החינוך, בכלל הפריפריה סובלת.
יעקב מרגי: גם להתמודד עם התעריף של קופת חולים לעומת טיפול פרטי במרכז - -
מאיר כהן: אדוני צודק מיליון אחוז.
מאיר כהן: יש שם כסף שמשנה לשנה לא - -
קארין אלהרר: גם למשרד החינוך במרכז חסר.
<רחל אברמזון: מה שאני רוצה לציין הוא שהעובדים ממקצועות הבריאות במערכת החינוך עובדים על פי הסכמי השכר של אנשי עובדי הוראה, הם מקבלים את כל ההטבות ואת כל התנאים.
<רחל אברמזון: יחד עם זה, אנחנו מודעים לבעייתיות בפריפריה.
<רחל אברמזון: אנחנו נכנסנו לאיזה שהוא תהליך - -
מאיר כהן: אין דין 86 שקלים לשעה כדין 250 שקלים לשעה.
מאיר כהן: לא יבואו.
יעקב מרגי: אם אני פיזיותרפיסט, קלינאי תקשורת או כל עובד פרא רפואי אחר, אני לא אבוא להיות עובד משרד החינוך לעומת מה שמציע לי השוק הפרטי.
יעקב מרגי: זה כשל השוק שקיים, צריך לטפל בו.
מאיר כהן: האם מערך ההדרכה הוא מהרשימה שהמשרד מספק, או שסוברני מנהל בית הספר להביא הדרכות מגופים שלא עובדים איתכם?
<דודי מזרחי: אנחנו צריכים עוד לדייק את הפרטים, אבל ה-120 זה תקציב שיגיע ישירות למנהלי בתי הספר כרובד נוסף למענים שקיימים היום.
<דודי מזרחי: אגב, אנחנו נחלק את זה באופן דיפרנציאלי, משום שזיהינו שדווקא בפריפריה הבעיה קשה יותר.
<דודי מזרחי: בתי הספר החלשים יקבלו יותר מבתי הספר החזקים.
<דודי מזרחי: זה יהיה על בסיס סוציו אקונומי, למרות שאנחנו ניתן לכולם.
יוסי יונה: זה יהיה התקציב הסטטיסטי?
<דודי מזרחי: זו תהיה קומה נוספת לתקציב הסטטיסטי שיהיה בהתאם לבית הספר.
<דודי מזרחי: לגבי הסעיף של ההדרכות, אנחנו צריכים עוד לדייק את הפרטים.
<דודי מזרחי: אנחנו נפרסם את זה בצורה מסודרת.
<דודי מזרחי: יש כמה חלופות, אנחנו צריכים עוד להחליט - -
<רחל אברמזון: לא סתם רציתי שבפרזנטציה שלנו יוצג הרעיון של חיזוק מערכת החינוך הרגילה, כי פנינו כל הזמן להסתכל על יותר ויותר תלמידים משתלבים בתוך המערכת.
<רחל אברמזון: נמצאות איתנו כל מנהלות אגפי הגיל.
<רחל אברמזון: אנחנו לשם מכוונים.
<רחל אברמזון: ההסתכלות היותר מחדדת בחוק היא בשתי רמות.
<רחל אברמזון: פעם אחת, באמת לאפשר להורים לבחור את סוג המסגרת עבור הילדים שלהם, ופעם שנייה, להסתכל בהתייחס לרמות התפקוד.
קארין אלהרר: אנחנו בעד, אבל למה זה לא כתוב בחוק?
יעקב מרגי: זו שאלה שהצגתי בפתיח.
יעקב מרגי: הנה עוד אחת שלא באה לשיעור בזמן.
יעקב מרגי: אמרתי את זה בפתיח.
יעקב מרגי: אני מאוד מעריך את השאלה.
יעקב מרגי: ברור שכיוונתי לדעת גדולים.
קארין אלהרר: זאת תכנית מעולה, אבל בואו - -
יעקב מרגי: הכל יהיה כתוב.
יעקב מרגי: את המצגת סיימתם?
<דודי מזרחי: עוד מספר דקות.
מאיר כהן: חסר לי דבר אחד במצגת כאן.
מאיר כהן: כמה שעות תוספתיות יש לתלמיד?
מאיר כהן: פה אני רואה מערך הדרכה.
מאיר כהן: כמה עוד שעות התלמיד מקבל?
<דודי מזרחי: זה משתנה בהתאם לצרכים של התלמיד ולמאפיינים של - -
מאיר כהן: עזוב, את זה אני יודע.
מאיר כהן: כמה התכנית הזאת מוסיפה?
<דודי מזרחי: אני מבטיח שאני אתייחס לכל השאלות.
יעקב מרגי: אז תסיים את המצגת.
<דודי מזרחי: הנדבך הראשון היה השינויים בחוק, שזה שינוי מבני של הוועדות, בחירת הורים, מעבר לרמת תפקוד.
<דודי מזרחי: הנדבך השני זה כ-180 מיליון שקלים לטובת עיבוי המענים הקיימים היום בחינוך הרגיל.
קארין אלהרר: זו העלות של התוספת?
<דודי מזרחי: וגם הרחבת המענים.
קארין אלהרר: תוספת שירותים?
<דודי מזרחי: בחינוך הרגיל.
קארין אלהרר: לכמה ילדים זה אמור להספיק?
<דודי מזרחי: שאלה טריקית.
<דודי מזרחי: אנחנו נקצה את זה לכל בתי הספר, כאשר זה יהיה לפי היבט סוציו אקונומי.
<דודי מזרחי: למה זה חשוב?
<דודי מזרחי: כי יש שונות מאוד גדולה בין היכולת של הורים ממקומות מבוססים בהשוואה להורים ממקומות פחות מבוססים.
<דודי מזרחי: אנחנו נוכל להראות לכם סימולציות ברמה בית ספרית.
<דודי מזרחי: אם תרצו, בשמחה.
<דודי מזרחי: הנדבך השלישי שלנו הוא הרחבת המענים בחינוך המיוחד עצמו, כאשר כאן אנחנו מדברים על הדברים הבאים: ראשית, בכוונתנו להקצות - - היום אין לנו לכל ילדי הגנים, לכל ילדי החינוך המיוחד, בפרט המשולבים שנוסעים בהסעות, מלווה.
<דודי מזרחי: זה עלה גם בדיונים שקיים כאן היושב-ראש.
יעקב מרגי: אם כבר אתה מעלה את הנקודה הזו, באיזה שלב אני מעביר את התקנות של ההסעות לילדים עם צרכים מיוחדים?
<דודי מזרחי: זה מהלך משולב.
יעקב מרגי: זה מופיע היום?
יעקב מרגי: תסביר לי מה זה מהלך משולב.
יעקב מרגי: אנחנו עצרנו את הדיונים בתקנות.
יעקב מרגי: אמרת לי: "תבוא לקראתי בזה, תקבל את זה".
יעקב מרגי: קיבלנו את ההסעות לילדים מגיל 3 עד 5, נכון?
יעקב מרגי: זה לא עובר בלי התקנות.
<דודי מזרחי: אנחנו רואים את זה עין בעין.
יעקב מרגי: אני לא אעביר את זה ואחר כך אתחיל לריב איתך על התקנות.
יעקב מרגי: אנחנו מעבירים את התקנות יחד עם זה.
קארין אלהרר: אבל איזה נוסח של תקנות?
יעקב מרגי: התקנות אושרו, דנו, קיימנו עליהן דיון.
יעקב מרגי: נכון, חלק לא הסכימו עליהן.
יעקב מרגי: קיבלנו בנוסף את ההסעות לילדים בגיל 3.
יעקב מרגי: אני יכול רק לברך על זה.
יעקב מרגי: זה לא מחייב אותנו לעשות עוד דיונים, כי כבר קיימנו את הדיונים עליהן.
יעקב מרגי: היינו על סף הצבעה, מי שזוכר.
יעקב מרגי: נתנו לכם 30 יום ועוד 30 יום.
יעקב מרגי: את ההבהרה הזאת הייתי חייב בשלב הזה.
<דודי מזרחי: זה מתכתב עם תיקון תקנות הסעה בטיחותית, להסדיר את הנהלים כפי שבאים לידי ביטוי בהסכמות על התקנות.
<דודי מזרחי: זה לוודא שנתקצב ובפועל יהיה מלווה בכל הסעה שבה יש ילדים בגילאי גן.
<דודי מזרחי: זה דבר מאוד חשוב.
<דודי מזרחי: יש את שינוי מודל ההסעות.
<דודי מזרחי: שינוי מודל ההסעות זה נושא שהמשרד גם התחייב עליו בבג"ץ לפני חודשיים.
<דודי מזרחי: אנחנו הולכים להשוות בין הילדים במסלול שילוב לבין ילדים שמשובצים במוסדות חינוך מיוחד בכל מה שנוגע לזכאות להסעות.
יעקב מרגי: זה בתקנות?
<דודי מזרחי: זה יהיה באותם קריטריונים ובאותו מסלול.
<דודי מזרחי: את כל הסיפור של החינוך המוכר שאינו רשמי בחינוך המיוחד בדקנו באופן שיטתי, חיפשנו, בעקבות טענות שהעלו נציגים מהקואליציה לחינוך מיוחד של החינוך המוכר שאינו רשמי.
<דודי מזרחי: הם העלו שורה של סעיפים שלטענתם התקצוב היה חסר.
<דודי מזרחי: אכן הגענו להכרה שברכיבים שנוגעים לשירותים רפואיים, לשירותים פרא רפואיים אנחנו משפרים, מגדילים את התקצוב במוסדות האלה ומשווים למה שמקובל בחינוך הרשמי.
<דודי מזרחי: זו גם נקודה מאוד חשובה.
יעקב מרגי: זה לא שהם נדיבים, זו פשוט האפליה של המוכשר לעומת הלא חוקי.
<דודי מזרחי: אני שמח שאמרת את המשפט הזה.
יעקב מרגי: רציתי לוודא שאתה לא מרגיש נדיב.
יעקב מרגי: מה איכפת לך, אני אמרתי.
יעקב מרגי: טוב, יאללה, תאמר מה שאתה רוצה.
<דודי מזרחי: כל הצוות שישב היה צוות מאוד מאוד רחב.
<דודי מזרחי: יש כאן אנשים שמהבוקר עד הלילה עובדים.
<דודי מזרחי: הצוות של רחלי אברמסון, אגפי הגיל, השירות הפסיכולוגי, כל המינהל הפדגוגי באחריותה של מירי.
<דודי מזרחי: אנשים מסביב לשעון עובדים על זה, עובדים באמת מהלב.
<דודי מזרחי: אין כאן עניין של נדיבות.
<דודי מזרחי: אנחנו רוצים לעשות טוב ולשפר ככל שניתן, לעשות מה שראוי ונכון.
<דודי מזרחי: היבט נוסף זה שיפור השירות להורים.
<דודי מזרחי: יש כאן כמה היבטים.
<דודי מזרחי: ראשית, וגם על זה שמעתי טענות.
<דודי מזרחי: שמעתי גם הערת ביניים קודם על כך שעושים מנגנונים, בירוקרטיה וכו'.
יעקב מרגי: עוד לא פיתחת מנגנון - -?
<דודי מזרחי: בסוף זה אנשים.
<דודי מזרחי: הייתי נוכח פה בלא מעט ועדות, בביקורת על זה שאין מספיק קשב, שרוצים להגדיל את הקשב.
<דודי מזרחי: המטרה היא לפרוס צוות לכל אורכה של מדינת ישראל.
<דודי מזרחי: אז אמרנו, להביא כוח אדם איכותי מאוד שימצא את הכוחות הקיימים בפיקוח וברשויות המקומיות.
<דודי מזרחי: יושבים כאן מנהלי אגפי חינוך ומנהלי מחלקות ברשויות מקומיות.
<דודי מזרחי: בהרבה מאוד מקומות עושים עבודת קודש ועבודת מקצועית.
<דודי מזרחי: המטרה היא לטייב, לשפר, כשאין לי ספק שכך יהיה.
<דודי מזרחי: גם אצלנו בבית הקשר, כל הדינמיקה והדיאלוג עם ההורים הוא ממש שיפור וחידוד.
<דודי מזרחי: יש מספר מהלכים שבאים כאן לידי ביטוי.
<דודי מזרחי: אחד, פורטל הורים ומערכת מובנת לכל סוג של פניות הורים, בכדי להפוך את הנושא ליותר - -
יעקב מרגי: דודי, אני רוצה לחדד.
יעקב מרגי: המשרד כבר יודע לדבר עם משרד הבריאות לגבי ילדים מגיל לידה עד 3 שמגיעים למערכת החינוך?
יעקב מרגי: הוא יודע כבר לדבר?
<דודי מזרחי: אנחנו סגרנו והגענו להבנות לגבי הנושא של העברת המידע.
<דודי מזרחי: צריך בפרקטיקה להביא את זה לידי ביטוי ב-2018.
<דודי מזרחי: אני חושב שבסעיף הזה - -
יעקב מרגי: אמרת, אבל לא אמרת כלום.
יעקב מרגי: אם אנחנו מתקנים, צריכים לדעת - - איך פתחת?
יעקב מרגי: זיהית כשלים וקשיים.
יעקב מרגי: השינוי שאתם עושים, ואני לא רואה את זה - - היום הורה קיבל את הבשורה שהילד שלו עם צרכים כאלה ואחרים.
יעקב מרגי: באותו רגע הוא מתחיל לשחות במים עכורים, הוא לא יודע איפה, מי.
יעקב מרגי: הוא צריך טובה של זה, לשאול, לבדוק.
יעקב מרגי: האם יש מספיק נגישות למידע?
יעקב מרגי: זו התמודדות לא פחות קשה מאשר עם הבעיה עצמה.
יעקב מרגי: נתקלתי בזה.
יעקב מרגי: כשאמרתי לאיזו אישה "אם לא הייתי עונה לך, מה היית עושה", אז היא אמרה לי "הייתי מחפשת מישהו".
יעקב מרגי: השאלה אם המידע הזה נגיש.
יעקב מרגי: כל הורה יכול ללחוץ על כפתור ולקבל את זה?
<רחל אברמזון: זאת הבשורה, אני חושבת, בהשקה של פורטל ההורים שלנו, פורטל להורים בחינוך המיוחד שזכאים לשירות בחינוך המיוחד ולכל הורה שרוצה מידע כזה או אחר.
<רחל אברמזון: בתוך הפורטל גם יצרנו קישורים אל המשרדים האחרים שתומכים, כמובן עם המידע באופן ברור מה כל ילד זכאי לקבל בסל שירותים כזה או אחר.
<רחל אברמזון: יש אפשרות לפנות.
<רחל אברמזון: יש לנו גם מערך של פניות, אנשים יכולים לפנות און ליין למשרד.
<רחל אברמזון: מוקדנים יענו על פי תחומים שונים וצרכים שונים כאלה ואחרים.
יעקב מרגי: ומגיעים לזה מתוך הפורטל?
<רחל אברמזון: כן, הם יגיעו דרך הפורטל.
<רחל אברמזון: דבר נוסף שהוא מאוד משמעותי, בתוך הפורטל תהיה אפשרות לכל הורה שכבר נכנס בשערי המערכת לקבל את סיסמת הזיהוי האישית שלו.
מאיר כהן: הפורטל פעיל?
<רחל אברמזון: הוא כבר פעיל.
מאיר כהן: יש פה הורים שיכולים להעיד על זה?
<רחל אברמזון: מי שנכנס יכול - -
קארין אלהרר: מי השתמש בו?
<רחל אברמזון: מה שכן חשוב זה שכל הורה יכול לקבל את סיסמת הזיהוי האישית שלו.
יעקב מרגי: זה פורטל חדש?
<רחל אברמזון: זה פורטל שהושק בחודשיים האחרונים.
<רחל אברמזון: הוא נמצא עכשיו בתקופה שאנחנו שומעים משוב מההורים.
<רחל אברמזון: אנחנו גם פתחנו קבוצת פייסבוק של הורים שנכנסו ונתנו לנו את התובנות שלהם כדי שנשדרג ונשכלל את זה.
<רחל אברמזון: מה שחשוב לי להגיד זה שכל המידע יהיה מרוכז שם, לא צריך עוד לברר בבית ספר, אם עברנו ממסגרת למסגרת.
<רחל אברמזון: כל המידע של הילד נמצא שם.
<רחל אברמזון: הורה יוכל להזין לשם ולראות את כל המערך – החל מתכנית אישית של הילד שלו, החל מאיזו שעה המערכת, איפה נמצא הילד וכו'.
<רחל אברמזון: אנחנו נשמח לכל הערה.
קארין אלהרר: אדוני היושב-ראש, תראה, אני חייבת לומר כמה דברים בעניין.
קארין אלהרר: קודם כל, אני חושבת שראוי לברך את משרד החינוך שכן רוצה להתחיל ליישם את מה שחשבתי שהוא כבר זכרונו לברכה, המלצות ועדת דורנר.
קארין אלהרר: אני מברכת אתכם על היוזמה הזאת, על המקום של לתקן ולשנות לטובת ילדי החינוך המיוחד וילדים עם צרכים מיוחדים בכלל.
קארין אלהרר: עכשיו יש לי כמה הערות.
קארין אלהרר: אל"ף, ההצעות, כפי שאני שמעתי אותן, נאמר זאת כך, הן הצעות טובות מאוד, אבל ברובן לא באות לידי ביטוי בהצעת החוק הממשלתית.
קארין אלהרר: הדבר שאני חושבת שדיברנו עליו גם בוועדה לביקורת המדינה שקיימנו דיונים, בוודאי כאן בוועדת חינוך, זה העובדה שאנחנו לא יודעים לבוא ולומר כמה ילדים ייהנו מהשינוי הזה, ואני אומרת "ייהנו" לא בציניות בכלל.
קארין אלהרר: אני חושבת שזה ערך לסייע להורים לשלב את הילדים שלהם ובאמת לאפשר שוויון הזדמנויות מלא לילדים.