GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<זאב גולדבלט: התחברנו ואני מקווה שזה יהיה.
<זאב גולדבלט: אני קורא למערכת החינוך לשפר את תנאי העסקה מתוך תקווה שבשלב ראשון יתמלאו התקנים הקיימים.
מרדכי יוגב: אני רוצה לומר רק שתי נקודות, אדוני היושב ראש.
מרדכי יוגב: אני מודה על הדיון, שאני מבין שלא פעם ראשונה.
מרדכי יוגב: אני רוצה לומר בעניין הזה שני דברים: אחד, שאולי ראוי מבחינתך, מבחינת הוועדה, לראות את זה בראיה יותר רחבה של כל כוח העזר החינוכי בבית הספר או ביחס לילדים, כולל, אני אומר פה לפסיכולוג מטמרה, את אחות בית ספר הוצאנו, לא זוכר מתי.
מרדכי יוגב: קב"סים, אנחנו יודעים מהדיונים פה שיש פחות וחסר במגזר הערבי עוד פחות, והפסיכולוג הוא עוד גורם משלים.
מרדכי יוגב: מה יוצא מכך?
מרדכי יוגב: יוצא מכך שהילדים הפגועים, הנפגעים והחלשים עוד פחות מקבלים.
יפעת שאשא ביטון: הם לא בהכרח חלשים, אבל הם זקוקים.
יפעת שאשא ביטון: יש תפיסה כזאת שמי שהולך לפסיכולוג הוא חלש, ואז הילדים לא הולכים לשם.
יפעת שאשא ביטון: חשוב לי שזה יאמר, שכל ילד יכול להיקלע למצוקה.
יעקב מרגי: כל אחד.
מרדכי יוגב: לא באתי לפגוע באף אחד.
יעקב מרגי: לעיתים כושר ההישרדות של החלשים הוא יותר חזק מאשר - - -
יוסי יונה: לא, היא צודקת, בעיה פסיכולוגית היא לא בעיה קוגניטיבית.
מרדכי יוגב: הכוח הטיפולי נפגם ולכן אני חושב שהדיון צריך לכלול את כל הבעייתיות הזו, ובעניין הזה לדרוש לייצר תקינה, לייצר שכר הוגן ותוכנית רב שנתית, לראות את זה.
מרדכי יוגב: אישרנו את תקציב משרד החינוך אתמול.
מרדכי יוגב: הם צריכים להיות ערים לזה יותר ולדרוש את זה בתוכנית רב שנתית במגמה עולה.
יעקב מרגי: ראית את הקולות ושמעת את הדברים.
יוסי יונה: ולא פעם ראשונה.
יעקב מרגי: היא חיה אותם.
<חוה פרידמן: חוה פרידמן, אני מנהלת את אגף פסיכולוגיה בשפ"י.
יעקב מרגי: אני אגיד לך בגילוי נאות.
יעקב מרגי: יש לי תמיד איזו תחושה של פספוס שלי כמזמין, כוועדה.
יעקב מרגי: כשיש מצב משברי, הרי את מתחברת.
יעקב מרגי: הרי לא יבואו לך עכשיו 1,000 תקנים, תגידי, אני לא צריכה.
יעקב מרגי: לדיון כזה היה צריך להזמין לא אותך, להזמין את מנכ"ל המשרד, את התקציבן, את אגף השכר באוצר, את אגף התקציבים, וכנראה הדיון הבא יהיה עם מנכ"ל המשרד ועם כל הפונקציות האלה, אבל דברי.
<חוה פרידמן: זאת הייתה החלטה?
יעקב מרגי: זו החלטה לדיון הבא.
<חוה פרידמן: אני אתחיל בזה שאני פסיכולוגית חינוכית.
<חוה פרידמן: אני חושבת שהדברים שהועלו כאן בתמונת הנחיצות מאוד נכונים.
<חוה פרידמן: העניין של משרד החינוך, העניין שלנו הוא בפסיכולוגיה חינוכית-ציבורית.
<חוה פרידמן: זה העניין שלנו.
ג'מאל זחאלקה: למה יש מחסור?
<חוה פרידמן: המחסור הוא מחסור כרגע בפסיכולוגים, כי משרד החינוך הקצה מדי שנה 100 תקנים.
<חוה פרידמן: אנחנו כמעט הכפלנו בתוך תשע שנים את מספר התקנים.
יעקב מרגי: כמה היום מספר התקנים?
<חוה פרידמן: מספר התקנים עומד היום על כ-2,200.
<חוה פרידמן: מאיישים אותם 3,000 פסיכולוגים בכל מגזרי האוכלוסייה, אבל צריך להביא כאן כמה דברים לדיוקם באשר לסוגיית - - -
יעקב אשר: בהיקפי משרה של 100% - 3,000?
יעקב אשר: כמה מנוצל בהיקף המשרה?
<חוה פרידמן: 2,200 תקנים שמתוכם מנוצלים 2,150 תקנים.
<חוה פרידמן: כרגע יש לנו 50 תקנים לא מאוישים.
יעקב מרגי: זה שונה ממה שהוצג ב-2008 בדוח המבקר.
<חוה פרידמן: אנחנו כמעט עשר שנים אחרי.
<חוה פרידמן: נביא את הדברים על דיוקם.
<חוה פרידמן: מבחינתו 50 תקנים לא מאוישים זה הרבה.
יעקב מרגי: רגע, את מדברת רק על פסיכולוגים.
<חוה פרידמן: רק פסיכולוגים חינוכיים בלבד בהקצאה לרשויות המקומיות.
<חוה פרידמן: המשמעות מבחינתנו היא דאגה לתמונת ההווה והעתיד.
<חוה פרידמן: ברור שאנחנו מודאגים בנוגע לתמונת העתיד.
<חוה פרידמן: ברגע שתקנים קיימים לא מאוישים, יש כאן בעיה מבחינת הביקוש למקצוע על ידי הפסיכולוגים.
יעקב מרגי: זה הכשל שזיהינו.
<חוה פרידמן: הכשל בשכר שהוצג כאן הוא הגורם המרכזי שקשור לכך, אבל יש פה אנשים שהציגו את משרד החינוך, אני צריכה לדייק את זה, כאילו קובע את שכר הפסיכולוגים.
<חוה פרידמן: משרד החינוך איננו קובע את שכר הפסיכולוגים.
יעקב מרגי: יש לנו ניסיון בשירות המדינה כדי להבין מי קובע הסכמי עבודה והסכמי שכר.
<חוה פרידמן: אני אדגיש עוד מרכיב שהועלה כאן וחשוב להדגיש אותו.
<חוה פרידמן: כדי שתהיה פסיכולוגיה חינוכית-ציבורית ואכן אנשים לא יעזבו בתום תקופת ההתמחות, לצורך העניין הזה חייבת להיות התפתחות גם של הסטטוסים, מתמחה, מומחה, מדריך, אבל גם השכר בצידם, משום שאם אין מדריכים בשירותים הפסיכולוגים, שאנחנו בחסר, גם לא יהיו מתמחים בשירותים הפסיכולוגיים, אז הסוגיה הזאת של איך מחזיקים בעצם את הגוף הזה גדל באופן מקצועי ומתוגמל כיאות, היא בהחלט דאגה גדולה לעתיד השירות הזה.
<חוה פרידמן: הנחיצות הוסברה כאן, אין מה להכביר מילים.
<חוה פרידמן: זה הוסבר כאן די והותר.
יעקב אשר: אם הנושאים הללו עלו בדיוני התקציב מול האוצר, האם יש דרישה של משרד החינוך?
<חוה פרידמן: המשרד לא קובע את השכר.
יעקב מרגי: יעקב אשר, היא אמרה בצורה הכי ברורה.
יעקב מרגי: מה שאני יכול לבוא למשרד בטענה, עם כל הכבוד, הקביעה הזו של אחד ל-1,000 לא ריאלית, לא מעשית.
יעקב מרגי: לקבוע תקינה חדשה.
יעקב מרגי: היא חייבת לקיים דיוני עבודה.
יעקב מרגי: לו יצויר שעכשיו השר מעוניין להכפיל את שכרו של הפסיכולוג, הוא לא מסוגל.
יעקב מרגי: זה לא עניין תקציבי.
יעקב מרגי: קודם כול זה עניין של הסכמי שכר, הממונה על השכר באוצר וכל הסיפורים על כל השדרה.
יעקב מרגי: כן אני הייתי מצפה ממשרד החינוך לאור מה שהופיע בדוח המבקר ב-2008, לאור כל הדיונים בעשור האחרון, האם נעשתה עבודת מטה בתוך משרד החינוך לקבוע תקינה ריאלית, עדכנית, או להגדיר את המטלות או לעשות סדר במטלות?
יפעת שאשא ביטון: כבוד היושב ראש, זו גם קביעה של תקינה ריאלית, אבל זו גם התייחסות, והיא אמרה, היא מסתכלת על תמונת עתיד, ואני לא יודעת אם יש איזשהו אופק בהתפתחות.
יפעת שאשא ביטון: אנחנו לא יודעים כמה אנשים מכשירים את עצמם היום להיות פסיכולוגים חינוכיים, בגלל כל הסיפור שזה אולי לא משתלם.
יפעת שאשא ביטון: אף אחד לא באמת יודע, אז יכול להיות שאנחנו נגדיל את התקינה וגם השכר יעלה, אבל לא יהיו אנשי מקצוע.
יפעת שאשא ביטון: אין טיפול מערכתי-לאומי כדי שאנחנו נדע שיש לנו תוכנית?
ג'מאל זחאלקה: הבת שלי סיימה פסיכולוגיה.
ג'מאל זחאלקה: אני כבר שנה מנסה לשכנע אותך שתלך לפסיכולוגיה חינוכית, כי אני חושב שזו שליחות, שזה דבר נכון לעשות, שיש צורך.
ג'מאל זחאלקה: היא אומרת לי, לא, זה לא מתאים.
ג'מאל זחאלקה: היא רואה את השכר, שומעת מהחברים שלה.
ג'מאל זחאלקה: זה בכלל לא מושך.
ג'מאל זחאלקה: היא לא רוצה לחשוב על זה אפילו.
יעקב מרגי: חוה, את שמת מה אני עניתי לחבר הכנסת יעקב אשר.
יעקב מרגי: השאלה אם נעשתה עבודה?
יעקב מרגי: אולי אנחנו סתם מפונקים?
יעקב מרגי: מה קורה במדינות העולם שאנחנו אוהבים להשוות את עצמנו אליהם?
<חוה פרידמן: בהשוואה בינלאומית אנחנו נמצאים במקום טוב.
יעקב מרגי: לא בינלאומית, אני בכוונה הדגשתי.
אורלי לוי אבקסיס: לא, לא, אבל זה לא בר השוואה, כי המטלות שמוטלים שם על הפסיכולוגים, הם הרבה יותר ייעודיים ומצומצמים לעומת מה שפה.
יעקב מרגי: לכן אמרתי אם נעשתה עבודת מטה.
<חוה פרידמן: בהשוואה בינלאומית למדינות ה-OECD, לא שיש נתון על מדינות ה- OECDכולן, אבל בהשוואה בינלאומית היא תטעה אותנו כי אנחנו נמצאים במקום טוב כשעושים את החשבון של מספר הילדים לתקן, אז זה יטעה אותנו.
<חוה פרידמן: זה יטעה אותנו משום שבמרבית המדינות האלה פלח הפעולות שעושה פסיכולוג חינוכי הוא מאוד מצומצם ביחס למה שעושה פסיכולוג במדינת ישראל.
יעקב מרגי: לכן אמרתי אם נעשתה עבודת מטה לבחון.
<חוה פרידמן: רק עוד משפט אחד.
<חוה פרידמן: פסיכולוג במדינת ישראל עושה את מנעד הפעולות הרחב ביותר בעולם, הכי דומה אולי לאוסטרליה, אבל הם יכולים גם ללמוד מאיתנו.
<חוה פרידמן: אני אזכיר את העבודה בשגרה וחירום.
<חוה פרידמן: מה שחירום עושה ומצבי אסון, ולצערי יש לנו כאלה, מצבי אסון וחירום, אנחנו מבחינים ביניהם, הוא בעצם משבית את הפסיכולוג מעבודת השגרה שלו והוא עושה את עבודת החירום במקום עבודת השגרה.
<חוה פרידמן: לפעמים זה לא פסיכולוג אלא צוות שלם של פסיכולוגים, אז יש את הרכיב הזה, ויש גם את הרכיב שאנחנו רואים בתוך מערכת החינוך על מסוגלותם הנפשית של מורים, תפקיד מרכזי בעבודתנו.
יעקב מרגי: תודה לד"ר חוה פרידמן.
יעקב מרגי: גם אלה שלא דיברו הפעם, מאחר והסיכום הוא יהיה קצר, מתומצת כפי שאמרתי, לכן כל מי שלא דיבר, ידבר בדיון הבא.
יעקב מרגי: הוועדה תקיים ישיבה אחר פגרת הפסח בנושא הזה, לא ישיבת מעקב, זה המשך של הישיבה הזו.
יעקב מרגי: יוזמן מנכ"ל משרד החינוך, כל נציגי ההסתדרויות השונות, גם הסתדרות המורים, ארגון המורים, ועד המח"ר ונציגות של הפסיכולוגים בכל הוורסיות, כנ"ל נציגי האוצר גם מאגף התקציבים וגם מאגף הממונה על השכר באוצר, מרכז שלטון מקומי ואיגודים של מנהלי בתי ספר, מנהלי מחלקות חינוך.
אורלי לוי אבקסיס: אולי גם את האגף הפסיכולוגי בהר"י, בהסתדרות הרופאים?
אורלי לוי אבקסיס: כי שם יוכלו לדבר על ההשלכות של מה שקורה אחר כך עם אותם ילדים.
יעקב מרגי: זה יהיה דיון המשך, רבותיי.
יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת התרבות והספורט של הכנסת.
יעקב מרגי: זאת הישיבה החמישית היום, 5 במרס 2018, י"ח באדר, בנושא הצעת חוק יום ציון לאומי לתרומתה ופועלה של העדה הדרוזית, התשע"ח-2018.
יעקב מרגי: הצעת חוק פרטית של חבר כנסת חמד עמאר וקבוצת חברי הכנסת.
יעקב מרגי: המציע, תרשה לי, כמה מילות פתיחה שלי.
יעקב מרגי: אם המדינה הייתה יודעת לגמול לעדה הדרוזית ולהעריך אותה לפחות כמו שהיא מצהירה ומבטאת ועושה – היא עושה, אבל לא די או לא עושה נכון – לשלב לפחות בתעסוקה ובפיתוח היישובים לא היה צריך חוק.
יעקב מרגי: אם צריך חוק כנראה משהו לא עובד.
יעקב מרגי: אני אתקן את הדברים שלי – אנחנו במדינה דמוקרטית.
יעקב מרגי: כל אזרח זכאי לכל הזכויות.
יעקב מרגי: פה אנחנו רוצים מעבר – שבני העדה הדרוזית שהם חלק מהחברה הערבית והם לקחו מבחירה את ההשתלבות ואת הנאמנות בצורה מעוררת השראה.
יעקב מרגי: לכן אנחנו חושבים שהמדינה צריכה לבטא את זה בדרכים כאלה ואחרות.
יעקב מרגי: לצערנו, לא רק שאנחנו לא במצב לבטא ולעשות אלא אפילו בחוסר.
יעקב מרגי: כי גם אם יש משאבים ומקצים, ויש תוכניות, וזה לא בא לידי ביטוי זה חבל.
יעקב מרגי: הייתי חייב לומר את זה מתוך הרגשה אישית ואמירה אישית.
יעקב מרגי: בבקשה, חבר הכנסת חמד עמאר.
חמד עמאר: תודה רבה על הדברים החמים שאתה אומר.
חמד עמאר: אתה מכיר את העדה הדרוזית שנים רבות.
חמד עמאר: אני רוצה להודות לך על קיום הדיון החשוב הזה ועל קידום הצעת החוק החשובה.
חמד עמאר: היא לא רק חשובה לי, אלא גם לכל העדה הדרוזית.
חמד עמאר: כשהעברתי את זה בקריאה טרומית בחיים לא קיבלתי כאלה טלפונים מבני העדה הדרוזית.
חמד עמאר: העברתי הרבה חוקים למען בני העדה הדרוזית, וגם ייצוג הולם במשרדי ממשלה שלא היה להם ייצוג והחוק עזר והכניס אנשים לעבודה לא קיבלתי טלפונים כמו שאנשים הרגישו שסוף-סוף המדינה מכירה ומעריכה ומבינה שצריך שיהיה משהו מיוחד שבני העדה הדרוזית ירגישו.
חמד עמאר: אנשים לא מבינים שהקשר של בני העדה הדרוזית עם היישוב היהודי היה לפני קום המדינה.
חמד עמאר: הרבה אנשים לא יודעים שהדרוזים נרדפו כמיעוט בארץ ישראל ובמזרח התיכון, והם החליטו להתחבר ליישוב היהודי כשאף אחד לא נתן סיכוי ליישוב היהודי.
חמד עמאר: החיבור של העדה הדרוזית לא היה חיבור של חלש עם חזק, אלא היה חיבור בין שני חלשים.
חמד עמאר: לכן אני רואה לנכון לקדם את החוק הזה ולהגיע למצב שנצליח להעביר אותו בקריאה ראשונה במושב הזה כדי שנקדם, ונוכל להסדיר את כל הדברים השנויים במחלוקת בקריאה השנייה והשלישית.
חמד עמאר: אבל חשוב מאוד שניתן את האמירה שלנו כאן כוועדה.
חמד עמאר: אני מאמין ביושב-ראש הוועדה שנצליח לעשות את זה היום, ואפילו להביא את זה עד יום רביעי לקריאה ראשונה בכנסת.
חמד עמאר: אני רוצה להודות לכל אחד שתרם לקידום החוק הזה.
חמד עמאר: אני דיברתי עם שר הביטחון כי אני קשרתי את 1 במרס.
חמד עמאר: זה היה החודש שבו הוחלט על גיוס חובה לבני העדה הדרוזית.
חמד עמאר: כשהחליטו על גיוס חובה שלחו צווי גיוס לאנשים.
חמד עמאר: בצו רק 17% התייצבו.
חמד עמאר: אנשים אחרים לא התייצבו.
חמד עמאר: לא עבר חודש וכבר התייצבו 45%; לא עבר עוד חודש, ובסוף אפריל התייצבו כבר 75% בצו החובה לגיוס הראשון שקיבלו.
חמד עמאר: 75% תוך פחות מחודשיים.
חמד עמאר: היום אנחנו עומדים על גיוס של 86% צעירים שלנו לצבא.
חמד עמאר: זה השיעור הגבוה ביותר במדינת ישראל – יותר מהיהודים, יותר מכל קבוצה אחרת במדינת ישראל.
יעקב מרגי: בשירות משמעותי.
חמד עמאר: בשירות משמעותי.
חמד עמאר: אף על פי שהזמן שלנו קצר אני רוצה לומר עוד משהו.
חמד עמאר: אתמול שמעתי על הדריסה.
חמד עמאר: אני תושב שפרעם.
חמד עמאר: מאוד כאב לי קודם כול כתושב שפרעם.
חמד עמאר: הייתי צריך לברר, והתברר לי שהבחור גר בשפרעם, אבל לא בא משפרעם כי אני מכיר את המוסלמים בשפרעם.
חמד עמאר: הם חיים בשיתוף פעולה עם כולם, ואנחנו כדרוזים משרתים בצבא וכל הילדים שלנו נמצאים בצבא.
חמד עמאר: כשאתה אומר שכל הילדים שלנו משרתים בצבא זה אומר שביום ראשון גם הבן שלי הלך לצבא.
חמד עמאר: וכשאתה רואה שזה אחד התושבים שלנו זה היה מאוד קשה.
חמד עמאר: אבל אני מאמין בתושבי שפרעם שימשיכו - -
יעקב מרגי: הוא נולד בדיר אל-אסד.
יעקב מרגי: הוא חי בשפרעם?
חמד עמאר: הוא עבר לשפרעם לא מזמן וגר בשפרעם.
חמד עמאר: זה היה מאוד קשה.
חמד עמאר: אחרי זה הלכתי גם לבית חולים לראות כי היה גם פצוע שאני מכיר את המשפחה שלו מינוח.
חמד עמאר: אני מקווה שלא נראה דברים כאלה.
יעקב מרגי: משרדי הממשלה – החוק הזה, מי אומר לי מה היה בוועדת השרים?
יעקב מרגי: מה המנדט של ועדת השרים?
יעקב מרגי: למרות שהם לא נותנים לנו מנדט, אנחנו עצמאים.
<דפנה גוטליב: אני ממשרד המשפטים.
<דפנה גוטליב: אני אגיד מה הייתה החלטת ועדת השרים, ואז משרד התרבות יגיד.
<דפנה גוטליב: ההחלטה הייתה לתמוך בקריאה טרומית כפוף לשני תנאים: א', אם בהמשך הליכי החקיקה לפני הקריאה הראשונה יתגלו מחלוקות בין משרד הביטחון לבין משרד התרבות והספורט ההצעה תחזור לדיון בוועדת שרים.
<דפנה גוטליב: זה מיד משרד התרבות והספורט יציג, אבל למיטב הבנתי, אין מחלוקות.
<דפנה גוטליב: התנאי השני הוא שהצעת החוק תקודם במקביל לקידום הצעת חוק יסוד: ישראל מדינת הלאום של העם היהודי שלא מקודמת כרגע.
<דפנה גוטליב: לכן המשמעות של החלטת ועדת השרים היא שהממשלה לא תוכל כרגע לתמוך בהצעה - -
יעקב מרגי: מה הזיקה שלו לחוק הלאום?
<דפנה גוטליב: אני כגורם משפטי לא יודעת להגיד לך.
יעקב מרגי: רק מבחינה משפטית.
<דפנה גוטליב: מבחינה משפטית אני לא יכולה להגיד לך מה הקשר.
יעקב מרגי: יש זיקה?
<דפנה גוטליב: למיטב הבנתי, מבחינה משפטית לא, אבל זה התנאי שקבעה ועדת השרים לחקיקה.
<דפנה גוטליב: זה תנאי שבדקנו לפני הדיון, וזה תנאי שעומדים עליו.
<דפנה גוטליב: כרגע הממשלה לא תוכל לתמוך בזה בקריאה ראשונה כל עוד החוק לא מקודם.
יעקב מרגי: מישהו יודע לומר לי ממשרדי הממשלה מה היה הרציונל לתלות זה בזה?
חמד עמאר: מה הקשר בין שניהם?
חמד עמאר: אני עדיין לא מבין.
חמד עמאר: זה חוק הלאום שאני חתום עליו, דרך אגב.
יעקב מרגי: אתה ידעת על התנאי הזה?
יעקב מרגי: טוב, ניכנס למהות של החוק.
<עפרה שרון: אני ממשרד התרבות והספורט.
<עפרה שרון: העמדה שלנו, של הממשלה, כמובן, לתמוך בהצעת החוק.
<עפרה שרון: אנחנו רואים בזה חשיבות גדולה.
<עפרה שרון: יותר מזה, אני אציין שגם במסגרת משרד התרבות והספורט יש תאגיד סטטוטורי, יש חוק המרכז למועצת הדרוזים.
סאלח סעד: זה חוק - - - ויש שקט?
יעקב מרגי: כי הם שקטים.
<עפרה שרון: במסגרת החוק יש תקציב ייעודי.
<עפרה שרון: בהחלטת ממשלה יתוקצבו 30 מיליון שקלים.
<עפרה שרון: ב-2016 משרד האוצר התחייב על תקצוב של 30 מיליון שקל לטובת ההקמה של המרכז הזה.
<עפרה שרון: באפריל 2017 מונתה המועצה, ובימים אלה הם נמצאים בהליך של איתור מנכ"ל כדי להתחיל את הפעילות.
יעקב מרגי: החוק חוקק ב-2007?
חמד עמאר: החוק לא חוקק ב-2007.
יעקב מרגי: המרכז חוקק?
<עפרה שרון: המרכז.
<מזל סיימון: החוק עצמו נכתב ב-2007.
חמד עמאר: ב-2007.
<עפרה שרון: החוק על ההקמה נקבע ב-2007.
חמד עמאר: ועדיין אין תקציב לחוק הזה.
<מזל סיימון: שרת התרבות - - - שבעצם - - -
<עפרה שרון: היא זאת שאחרי שנים רבות הרימה את הכפפה.
<מרב ישראלי: כשניסחנו את הצעת החוק החדשה נאמר לי שהחוק הזה כרגע לא פועל.
<עפרה שרון: באותה תקופה עבדו על המינויים וזה ארך תקופה ארוכה, לצערנו, מעבר לנדרש.
<עפרה שרון: אבל נכון להיום יש מועצה, והם כבר נמצאים בהליך של איתור מנכ"ל.
<עפרה שרון: יש תקציב למועצה, ובמסגרת החוק המועצה צריכה לקבוע תוכנית עבודה כדי לקדם, להנציח ולשמר.
<עפרה שרון: זה משהו שאנחנו חושבים שהוא מאוד חשוב.
<עפרה שרון: מעבר לזה, אני רוצה לציין שבאמצעות מנהל התרבות משרד התרבות תומך בפעילות התרבותית של המורשת הדרוזית ובכלל של העדה הדרוזית בכ-7 מיליון שקלים בשנה.
סאלח סעד: הועברו או עדיין לא?
<עפרה שרון: הכספים הועברו?
<עפרה שרון: ל-2017 - -
<מזל סיימון: אני מנהלת אגף תרבות בקהילה.
<מזל סיימון: יש במשרד התרבות תקנה שמקדמת תמיכות ופעילות תרבות - -
סאלח סעד: אני יודע שיש תקנה.
סאלח סעד: אני רק שאלתי אם הכספים עברו או לא.
יעקב מרגי: רגע, נעשה סדר.
<מרב ישראלי: זה לא קשור למורשת.
<מרב ישראלי: זה משהו אחר.
סאלח סעד: אני יודע שעד עכשיו - -
יעקב מרגי: אנחנו קודם כול דיברנו על חוק מרכז מורשת הדרוזים בישראל שהודיעו שהשרה מקדמת ותומכת, והיא כבר התחילה למנות - -
<עפרה שרון: המועצה כבר מונתה באפריל 17'.
<עפרה שרון: נמצאים כרגע בהליך של מינוי - -
סאלח סעד: זה בדיוק שנה וחצי.
סאלח סעד: המועצה מונתה, ועד עכשיו כספים לא עוברים לשם.
<עפרה שרון: כספים יועברו ברגע שיהיה מנכ"ל.
<עפרה שרון: כשיהיה מרכז אז יש התאמה, יש החלטת ממשלה, וכספים יועדו – 30 מיליון שקל – על פני 4 שנים.
<מרב ישראלי: זה בנייה של מרכז.
<מזל סיימון: זה אמור לכלול ארכיון - - -
יעקב מרגי: אבל כרגע אנחנו ביום ציון לאומי לעדה הדרוזית – הצעת החוק הזאת.
<עפרה שרון: אז מה שאני רוצה להגיד שלגבי הצעת החוק יש עדכון שמדבר על דרכי הקיום.
<עפרה שרון: כמובן, אנחנו תומכים בו, רק צריך לראות איך סעיפים ד' ו-ה' מתקיימים.
<עפרה שרון: אני אקריא אותם: 3 (ד) הממשלה תעודד קיום פעילות להנחלת מורשתה ופעולתה של העדה הדרוזית; (ה) יתקיים טקס מרכזי לרגל היום הלאומי לעדה הדרוזית לפי החלטת הממשלה; בעיקרון צריך לוודא שלא יהיו כפילויות.
<עפרה שרון: בגלל שיש המועצה - -
יעקב מרגי: הנוסח כפי שהוא היום הוא לא מהוקצע.
<מרב ישראלי: זה היה גם בהנחה שהמועצה לא פעילה.
<עפרה שרון: ברגע שהמועצה פעילה, צריך לעשות תיאום בין החוק הקיים.
יעקב מרגי: אם אתם שואלים אותי לאור הצהרת הכוונות לקראת קריאה שנייה ושלישית צריך לעשות את ההתאמות.
יעקב מרגי: כי הצהרת הכוונות קיימת.
יעקב מרגי: לכן צריך לעשות את ההתאמות.
יעקב מרגי: לא נכניס לספר החוקים דבר שהוא - -
חמד עמאר: אנחנו מוכנים בקריאה השנייה והשלישית ללכת לכל תיאום שיש.
חמד עמאר: הפתעתם אותי עכשיו כשקישרתם את זה לחוק הלאום.
יעקב מרגי: אני אומר משהו בקשר להבנה הזאת.
יעקב מרגי: מטבעי אני נוהג לעשות הכול על-פי קיום והסכמה עם ועדת השרים.
יעקב מרגי: מאחר שאנחנו לא שומעים מה הרציונל, אם אנחנו מתקדמים ונקבל הבנות נצביע על זה - -
<דפנה גוטליב: אני רוצה להגיד להפך, שאין שום בעיה לעשות הכנה.
<דפנה גוטליב: הכנה אין בעיה לעשות.
<דפנה גוטליב: אני רק אומרת מה - - -
יעקב מרגי: אם זה קריטי לאחד המשרדים עד כדי לא לקדם תמיד תעמוד הזכות לשר הייעודי – שר החינוך או התרבות.
יעקב מרגי: מי עוד מוזכר פה?
חמד עמאר: ביטחון.
יעקב מרגי: כרגע הוא לא מוזכר.
חמד עמאר: אבל הוא הסכים לקחת על עצמו את כל - - -
יעקב מרגי: אני חושב שזה אך מתבקש.
<עפרה שרון: לפי ההצעה כרגע, השר הממונה על ביצוע החוק זה שר התרבות והספורט.
<עפרה שרון: זה הכול ניסוחים והתאמות.
בצורה מפורשת: היועצת המשפטית, בבקשה.
<מרב ישראלי: נקריא, ואז נראה אם יש הערות תוך כדי.
<עפרה שרון: אני יוצאת החוצה כדי לבדוק את העניין הזה.
יעקב מרגי: של חוק הלאום?
<דפנה גוטליב: מה שנמסר לי שזה לא עניין משפטי, אלא עניין פוליטי לגמרי.
יעקב מרגי: אז לכן תבדקו.
סאלח סעד: אני מאוד שמח שהעניין הפוליטי בחוק הלאום קשור לדרוזים.
סאלח סעד: זה יפה.
סאלח סעד: תאמינו לי, אם זה העניין שלכם - -
יעקב מרגי: חבר הכנסת סאלח סעד, הם לא הכתובת.
סאלח סעד: - - - שרת המשפטים תודיעו לה.
סאלח סעד: זה חשוב.
<דפנה גוטליב: אני מהייעוץ המשפטי לממשלה.
יעקב מרגי: לכו תבדקו.
<מרב ישראלי: הצעת חוק יום ציון לאומי לתרומתה ופועלה של העדה הדרוזית, התשע"ח–2017
<מרב ישראלי: לגבי צה"ל אתמול נאמר לי שישתדלו שיהיה פה נציג של חיל חינוך.
<מרב ישראלי: אני רואה שהוא לא הגיע.
<מרב ישראלי: אז אני לא יודעת להגיד מה עמדת צה"ל בנושא.
יעקב מרגי: הוא כבר - - -
חמד עמאר: כן, הוא חיובי.
<מרב ישראלי: משרד החינוך, זה המקום להערה שלך.
<אילן שי: אנחנו מבקשים למחוק את ההתייחסות לבתי ספר.
יעקב מרגי: זה עקבי.
<אילן שי: אנחנו גם חושבים שיש ריבוי של ימי ציון במערכת, ואין מקום לקבוע עוד.
<מרב ישראלי: אולי כדאי להזמין אותם לישיבה הבאה.
משרד התרבות: למעשה, זה התפקיד של מרכז המורשת.
חמד עמאר: זה התפקיד של מרכז המורשת.
יעקב מרגי: אפשר להוריד את זה.
סאלח סעד: אפשר לרשום שם שזה במסגרת המרכז.
יעקב מרגי: זה חוק מרכזי.
<מרב ישראלי: גם בעניין הזה זה משהו שכרגע אין בחוק הזה של המרכז למורשת.
<מרב ישראלי: אתה זוכר שבחוק גבעת התחמושת, למשל, יש העמדה לרשות הגורם שיעשה את הטקס?
<מרב ישראלי: אז זה משהו שאני צריכה את משרד התרבות בשבילו – מה הזיקה.
<מרב ישראלי: יכול להיות שצריך לעשות תיקון עקיף לחוק המורשת הדרוזית.
<מרב ישראלי: כלומר שהם יערכו את הטקס או יעמידו את המקרקעין שלהם לרשות הגורם שיערוך את הטקס.
יעקב מרגי: השאלה איפה רוצים לקיים את הטקס הזה.
חמד עמאר: נעשה את הטקס בקבר יתרו.
<מרב ישראלי: מרכז המורשת - -
חמד עמאר: למרכז המורשת יש קיום יום מיוחד לעדה הדרוזית?
יעקב מרגי: השאלה היא אם הם יארגנו אותו.
<מרב ישראלי: מי יארגן את הטקס?
חמד עמאר: משרד הביטחון מוכן לקחת את ארגון הטקס עליו.
חמד עמאר: הכול הוא מוכן לקחת.
<מרב ישראלי: אז אני מציעה שבדברי ההסבר נכתוב שבקריאה השנייה והשלישית - -
יעקב מרגי: תוכרע הסוגייה הזאת.
<מרב ישראלי: גם הנושא של השר.
<מרב ישראלי: כרגע גם להשאיר את הנושא של הטקס.
<מרב ישראלי: ואז אחרי ששר הביטחון - -
יעקב מרגי: אז רק (ד) יורד בינתיים.
<מרב ישראלי: עפרה, הורדנו את (ד).
<מרב ישראלי: מחקנו אותו.
<מרב ישראלי: הוא בעצם ייכנס לתוך החוק.
<עפרה שרון: זה יהיה בתיקון עקיף אצלנו?
<מרב ישראלי: כרגע מחקנו את (ד) כי יש לו מענה, ו-(ה) יישאר כרגע כמו שהוא, ולקראת קריאה שנייה ושלישית נראה איזה שר אחראי על ביצוע החוק ואז נחליט לגביו.
<אילן שי: וגם ב-3(א).
יעקב מרגי: מחקנו.
יעקב מרגי: 3(א) לא קשור אליה.
<עפרה שרון: ב-3(א) את בתי הספר מחקתם?
<עפרה שרון: מה לגבי מחנות צה"ל?
<עפרה שרון: אין לנו עמדה?
<מרב ישראלי: אם שר הביטחון לוקח את זה על עצמו.
<מרב ישראלי: אין לו התנגדות, לפי מה שנאמר פה.
חמד עמאר: למשרד הביטחון אין התנגדות.
<מרב ישראלי: כרגע אנחנו משאירים את שר התרבות והספורט פה.
<מרב ישראלי: אנחנו נכניס לדברי ההסבר שבקריאה השנייה והשלישית יידון נושא השר האחראי לחוק.
סאלח סעד: מה התשובה שהתקבלה בטלפון?
יעקב מרגי: שני ראשי מטה של שני שרים חשובים הגיעו – שר הביטחון, שר הפנים, הנגב והגליל.
סאלח סעד: שר הפנים, שב קדימה.
יעקב מרגי: אני מקדם בברכה את תלמידות בית הספר "אבן סיינה" מכיתה י"א בבקה אל-גרבייה.
יעקב מרגי: אתם נמצאים בדיון בתהליך של חקיקת חוק.
יעקב מרגי: החוק הוא יום ציון לאומי לתרומתה ולפועלה של העדה הדרוזית.
יעקב מרגי: יושבים פה חברי הכנסת חמד עמאר וסאלח סעד.
יעקב מרגי: אם תרצו להשתתף בדיון רק תרימו יד ותקבלו גם.
<מרב ישראלי: זהו למעשה.
יעקב מרגי: השר הממונה יוכרע לקראת קריאה שנייה ושלישית ביניכם.
סאלח סעד: רק שנייה.
סאלח סעד: אנחנו רוצים תשובה משרת המשפטים.
יעקב מרגי: באת בגלל החוק?
<אבי אבוחצירה: כן.
יעקב מרגי: יש לך מה לומר?
יעקב מרגי: תומך.
יעקב מרגי: אז לגבי הפרטים תסגרו את זה.
סאלח סעד: שרת המשפטים – תשובה.
<עפרה שרון: אין לי תשובה.
יעקב מרגי: הייתה לי הערכה שלא תהיה תשובה.
<מזל סיימון: משרד התרבות בודק את זה ברמה הפוליטית.
יעקב מרגי: גברתי, אני אומר גם לך וגם למשרד התרבות – אנחנו מצביעים על זה היום.
יעקב מרגי: מרב תעשה את העבודה המשפטית.
יעקב מרגי: אם יש לקישור לחוק הלאום או גם בלי זיקה – אם אחד השרים או שר הביטחון או שר התרבות יבקשו לעצור את החקיקה אני אעצור אותה.
יעקב מרגי: אני אמשוך את זה.
סאלח סעד: אפשר כמה משפטים, אדוני היושב-ראש?
יעקב מרגי: אתה לא רוצה אחרי ההצבעה?
יעקב מרגי: יפזרו לנו את הממשלה, יפזרו את הכנסת – אנחנו לא נצביע.
סאלח סעד: דקה וחצי רק בהצבעה.
סאלח סעד: העדה הדרוזית, מי מכם יודע שהיא תרמה תרומה כל כך רצינית לבנייתה של המדינה הזאת.
סאלח סעד: אני לא הייתי בכנסת כשהוצעה ההצעה הזאת.
סאלח סעד: אני תומך בחמד עמאר בהצעה הזאת בצורה בלתי רגילה כי זאת הצעה נכונה.
סאלח סעד: חשוב מאוד לציין יום מיוחד לתרומתה של העדה הדרוזית כי חשוב מאוד.
סאלח סעד: אין יותר נאמן לעם הדרוזי מאשר העם היהודי ולהפך – אין יותר נאמן לעם היהודי מאשר העדה הדרוזית.
סאלח סעד: אני אומר את זה כאן במלוא הכוח ובמלוא העוצמה.
סאלח סעד: אנחנו יחד עם המחנה הציוני תומכים בהצעה הזאת כי זה חשוב.
סאלח סעד: אין כאן קואליציה-אופוזיציה; יש תרומה מיוחדת לעדה מיוחדת שצריך להביא אותה הלכה למעשה כאן בכנסת.
סאלח סעד: כולנו תומכים בהצעה הזאת.
סאלח סעד: אנחנו שומעים את משרד המשפטים והפנים ומשרד הביטחון – כולם תומכים בזה.
סאלח סעד: זה מאוד חשוב.
יעקב מרגי: הצבעה.
יעקב מרגי: מי בעד הצעת החוק כפי שנוסחה כפוף להבנות והתיקונים שמחקנו?
יעקב מרגי: נמנעים – אין <הצעת חוק יום ציון לאומי לתרומתה ופועלה של העדה הדרוזית, התשע"ח-2017, התקבלה>
יעקב מרגי: הצעת החוק עברה, והיא תעלה לקריאה ראשונה בהסתייגות שאמרתי.
יעקב מרגי: אם השרים יבקשו לעכב את החקיקה אנחנו נעכב אותה.
חמד עמאר: אני רוצה להודות ליושב-ראש הוועדה.
חמד עמאר: אני משתתף בהרבה ועדות ונמצא בכנסת הרבה שנים.
חמד עמאר: אני נהנה להגיע לוועדה שלך ולהשתתף בדיונים אצלך.
חמד עמאר: באמת תודה.
יעקב מרגי: הגעתם לדיון קצר, אבל תמיד ברוכים הבאים.
יעקב מרגי: היום ה-21 בפברואר 2018, ו' באדר התשע"ח.
יעקב מרגי: על סדר היום הצעת חוק חינוך ממלכתי (תיקון - מניעת פעילות ארגונים הפועלים נגד מטרות החינוך ונגד צה"ל), התשע"ז-2017 של חברת הכנסת שולי מועלם וקבוצת חברי כנסת.
יעקב מרגי: היה דיון והייתה הצבעה.
יעקב מרגי: הוגשה רביזיה על ידי חברת הכנסת חנין זועבי.
יעקב מרגי: אנחנו נצטרך להצביע עליה.
יעקב מרגי: את רוצה לומר כמה מלים?
חנין זועבי: קודם כל, אני חושבת שהיינו צריכים לדון בחוק הזה הרבה יותר לעומק.
חנין זועבי: אני חושבת שזה חוק מסוכן ואני חושבת שהיינו אמורים להודיע לכל חברי הוועדה על ההצבעה כי יש חברי ועדה שלא ידעו על כך.
חנין זועבי: אני לא יודעת אם יידעתם אותם.
יעקב מרגי: אמרנו תוך כדי הדיון שתהיה הצבעה.
חנין זועבי: יש למשל הצבעות שלא מודעים להן.
יעקב מרגי: אלא אם כן אני מראש מתכנן את זה ואז אני מודיע שההצבעה תהיה בשעה כלשהי.
יעקב מרגי: אבל זה לא היה.
חנין זועבי: כלומר, ידעתם בהתחלת הישיבה שתתקיים הצבעה.
יעקב מרגי: שיש היתכנות.
חנין זועבי: לא הודעתם לנו.
חנין זועבי: כאשר אני שאלתי אותך, מסעוד שאל אותך ואני שאלתי את מסעוד, אתה אמרת שאין הצבעה.
חנין זועבי: כאשר יש חוקים שאתה יודע שהם חוקים במחלוקת, אני רוצה לבקש ממך להודיע לנו גם אם זה לא לפי התקנון.
מסעוד גנאים: בוקר טוב.
מסעוד גנאים: אני מצטרף לדברים.
יעקב מרגי: אני לוקח לתשומת לבי.
יעקב מרגי: לי אין בעיה.
יעקב מרגי: מכירים את הדיונים שלי, הם בשקיפות מלאה ואין בעיה שאני אומר בצורה הכי ברורה אם מתקיימת הצבעה ומתי, אם אני יודע מתי ויש היתכנות.
יעקב מרגי: יתכן שיהיו מצבים שאני אומר שכרגע אני לא יודע אם תהיה הצבעה.
יעקב מרגי: אין לי בעיה לומר את זה ולשים את זה על השולחן.
מסעוד גנאים: כפי שאמרה חנין, גם אני שאלתי אם תהיה הצבעה.
יעקב מרגי: לא הודעתי לחברי הוועדה.
מרדכי יוגב: אדוני היושב ראש, גם חבריי חברי הכנסת מהסיעה המשותפת.