GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חנין זועבי: רמת הביקורת מאוד גדולה על איכות המורים הערבים, לא רק אלה בוגרי המכללות אלא גם בוגרי האוניברסיטאות.
חנין זועבי: יש בעיה כלל ארצית במיוחד בחברה הערבית.
חנין זועבי: התוצאות של הבגרויות, התוצאות של ההישגים הלימודיים בבתי הספר משלב היסודי, 80%-70%, בעיקרה תוצאה של איכות המורים.
חנין זועבי: יש לנו בעיה באיכות המורים הערבים.
חנין זועבי: לא מדברת על אלה שמתוסכלים אחרי 30 שנה.
חנין זועבי: הם לא רוצים לצאת בגלל הפיצויים ובגלל קריטריונים כלכליים.
חנין זועבי: אני מדברת גם על אלה הטריים שכבר נכנסו למערכת ואינם מותאמים לכישורים הגדולים שהמערכת דורשת מהם.
חנין זועבי: אנחנו צריכים לשים דגש על מכללות ועל אוניברסיטאות, אבל בואו נתחיל במכללות.
חנין זועבי: אנחנו חושבים שיש בעיה בדרישות הקבלה.
חנין זועבי: אנחנו חושבים שיש בעיה בעובדה שכל מי שמתחיל את הלימודים, מצליח ויוצא עם תעודה.
חנין זועבי: אני חושבת שבאוניברסיטאות בכל המסלולים, בכל המקצועות, אולי 70% מצליחים אחרי שלוש-ארבע שנים.
חנין זועבי: אולי 80%, אולי 60%, אני לא יודעת, לא 100%.
חנין זועבי: המדיניות של 100% הצלחה, התוצאה של 100% הצלחה היא לא תוצאה טבעית.
חנין זועבי: אני לא יכולה לא לחשוד שאין פיקוח מקצועי ואין פיקוח פדגוגי שרק מי שמצליח ובאמת מצליח ועומד בדרישות, רק אלה, אנחנו נותנים להם את התעודות בסוף.
חנין זועבי: אי אפשר כל מי שנכנס, יוצא מהמערכת.
חנין זועבי: אין שום כלי של מיון, סינון.
חנין זועבי: אין מערכת סינון.
חנין זועבי: זה דבר מאוד מדאיג.
חנין זועבי: אנחנו דורשים פיקוח בתהליך הפדגוגי עצמו ופיקוח יתר מי מצליח בסופו של תהליך, האם המצליח הוא זה המוכשר ביותר.
חנין זועבי: יש לי ארבע המלצות שאני בצורה מאוד מהירה רוצה לשים על השולחן.
חנין זועבי: אני חושבת שמשרד החינוך צריך למנות ועדה של מומחים ערבים לענייני הכשרת מורים, שינתחו את הבעיה, ינתחו את הסוגיה ואחר כך הם יצאו עם המלצות בנושא.
חנין זועבי: יש תקציב של 55 מיליון שקל לנושא הכשרת מורים.
חנין זועבי: מה האסטרטגיה, מי מחליט על האסטרטגיה הזאת?
חנין זועבי: הפיקוח צריך להיות מועבר ממשרד החינוך למל"ג.
חנין זועבי: למה לא המל"ג בעצמו יפקח ולא משרד החינוך?
חנין זועבי: והידוק הקשר בין המדריכים בשטח לבין המדריכים בתוך תהליך הלימודים.
חנין זועבי: המדריכים בשטח, יש לכם רמת ביקורת מאוד גדולה על המורים.
חנין זועבי: הם צריכים גם להיות חלק מהתהליך הלימודי.
יעקב מרגי: לאחר מכן המצגת.
יעקב מרגי: אחר כך נפתח דיון עם חברי הכנסת.
יעקב מרגי: הם המציעים.
עיסאווי פריג': זה דיון מהיר?
יעקב מרגי: דיון יזום.
יעקב מרגי: בגלל חשיבות הנושא לא הפניתי את זה לנשיאות.
עיסאווי פריג': כדאי להיות חבר ועדת חינוך.
יעקב מרגי: אצלי כולם זוכים.
יעקב מרגי: אמרתי לך, אתה העדפת ועדת כספים.
מסעוד גנאים: אתה חבר ועדת חוץ וביטחון.
מסעוד גנאים: יש לך זכויות.
מסעוד גנאים: אתה יכול לבוא.
עיסאווי פריג': חינוך יותר מעניין.
מסעוד גנאים: תחילה אני רוצה להצדיע לכל המורים.
מסעוד גנאים: העניין הזה, לא הערך של המורה ולא הערכה, אלא העניין הוא עניין של איכות המורה.
מסעוד גנאים: אנחנו צריכים להודות שהמורה הוא הציר המרכזי והוא הדינמו של העשייה החינוכית והלימודית והפדגוגית.
מסעוד גנאים: מורה טוב, זאת אומרת חינוך טוב, תוצאות טובות, לכן הכול תלוי באיכות של המורה ובהכשרתו, לכן הדיון היום גם לא על הכמות.
מסעוד גנאים: לפני כמה שבועות אנחנו דנו באבטלה, ב-11,000 מורים ומורות שאין להם מקום עבודה.
מסעוד גנאים: היום אנחנו מדברים על איך להעצים, איך להכשיר טוב את המורה כדי שהתוצאות יהיו טובות, מתוך הנחה שהחינוך הוא מנוף השינוי בחברה שלנו, בכל החברות.
מסעוד גנאים: אם אנחנו רוצים שינוי חברתי, כלכלי, תרבותי, בכל התחומים, אנחנו רוצים לעבוד קשה על העניין של החינוך ועל העניין של המורה במיוחד.
מסעוד גנאים: היו לנו כמה דיונים על תוצאות מבחנים בינלאומיים למשל בערבית, מיומנויות בערבית.
מסעוד גנאים: תוצאות איומות לתלמידים הערבים, ומתוך פידבק, אם זה בשטח, אם זה גם בדוחות שהם עשו סקרים ועשו מחקרים, הם אומרים שטיבו של המורה הוא שמשפיע במיוחד בעניין של המיומנויות בשפה הערבית, וזו רק דוגמא, לכן כאשר אנחנו רואים את האלפים האלה שהם בוגרי מכללות וגם אוניברסיטאות, ולמרות זה לא רואים את התוצאות הראויות שצריך לראות, לא רואים שינוי, אז אנחנו צריכים לבדוק טוב טוב ולבקר מה קורה במכללות, מה קורה באוניברסיטאות, מה תוכניות הלימודים, מה תנאי הקבלה וכל הדברים האלה, לכן הדיון הזה, אנחנו חושבים שהוא דיון חשוב.
מסעוד גנאים: אני מקווה שבהמשך, אם לא באו ראשי המכללות, אם לא באו האנשים בשטח, שיהיה דיון המשך, כולם יבואו כי זה גם לטובתם ולטובה של כולנו.
<ד"ר כמאל חואלד: אני ד"ר כמאל חואלד, מפקח מוסדות להכשרת מורים בשני המגזרים.
<ד"ר כמאל חואלד: (הצגת מצגת) הכשרת מורים במגזר הערבי מתקיימת הן במכללות ערביות והן במכללות ממלכתיות וכמובן גם באוניברסיטאות.
<ד"ר כמאל חואלד: אני במצגת שלי אתאר את הכשרת המורים במכללות לחינוך.
<ד"ר כמאל חואלד: קיימות שלוש מכללות ערביות, מכללת סח'נין, המכללה הערבית בחיפה ואקדמיית אלקאסמי.
<ד"ר כמאל חואלד: קיימות גם מסגרות נפרדות לסטודנטים מהמגזר הערבי, מסגרות נפרדות במכללות הממלכתיות, מכללת בית ברל, מכללת דוד ילין, מכללת קיי, מכללת אחווה, וקיימת הכשרה בכיתות מעורבות, סטודנטים ערבים לומדים יחד עם סטודנטים מהמגזר היהודי במכללות הממלכתיות, מכללות כמו אורנים, אוהלו, גורדון, ויצו, וינגייט, לוינסקי וסמינר הקיבוצים.
<ד"ר כמאל חואלד: הלימודים יכולים להיות לימודים לקראת תואר בוגר בהוראה, B.Ed, תוכנית לימודים ארבע שנתית ברצף או לימודים לקראת תואר מוסמך בהוראה M.Teach, זה תואר שני משולב עם לימודי הכשרה להוראה, מיועד לאקדמאים בעלי תואר ראשון או לקראת תעודת הוראה בלבד לאקדמאים בעלי תואר ראשון שמגיעים מהמכללות הכלליות או מהאוניברסיטאות ולומדים לתעודת הוראה.
<ד"ר כמאל חואלד: מבחינת מסלולי הכשרה להוראה במכללות, אז יש כמה מסלולים.
<ד"ר כמאל חואלד: יש הכשרת גננות, יש הכשרת מורים לבית הספר היסודי, יש הכשרת מורים לבית הספר העל יסודי, יש הכשרת מורים לכיתות א' עד י"ב במקצועות שונים כגון: מוסיקה, חינוך גופני, אומנות, אנגלית וכו'.
<ד"ר כמאל חואלד: יש את החינוך המיוחד, הכשרת מורים למסגרות חינוך מיוחד לגילאי לידה עד 6 או 6 עד 21.
<ד"ר כמאל חואלד: הלימודים לקראת תואר B.Ed או תעודת הוראה לאקדמאים יכולים להתקיים בכל אחד מהמסלולים הנ"ל.
<ד"ר כמאל חואלד: לימודים לקראת תואר M.Teach יכולים להתקיים - - -
יעקב מרגי: כמאל, אני רוצה לעזור לך.
יעקב מרגי: המצגת היא חשובה.
יעקב מרגי: אני רוצה בסוף שהדיון יתכוונן למטרה שאליה ייעדנו את הדיון.
יעקב מרגי: זה שיש מסגרות, אנחנו מכירים אותן.
יעקב מרגי: אני רוצה לדעת איפה הפעולות שלכם בקטע של המצוינות, בקטע הזה של תנאי סף.
<ד"ר כמאל חואלד: מייד אנחנו מגיעים לזה.
חנין זועבי: ומה ההערכה שלכם.
<ד"ר כמאל חואלד: מייד מגיעים לזה.
<ד"ר כמאל חואלד: במכללות לחינוך מתקיימות גם כן תוכניות M.Ed לתואר שני, פיתוח מקצועי של מורים בפועל.
<ד"ר כמאל חואלד: היקף ההכשרה להוראה במסגרות השונות, אם זה B.Ed או אם זה M.Teach או זה הסבת אקדמאים, אנחנו מדברים על כ-2,300 בוגרים בכל המסגרות.
עיסאווי פריג': אתה מודה שיש בעיה או אין?
<ד"ר כמאל חואלד: בוודאי שיש בעיה.
חנין זועבי: אז בואו נתחיל מזה.
יעקב מרגי: בבקשה כמאל, שלוש-ארבע דקות קח, סכם.
<ד"ר כמאל חואלד: היקף ההכשרה הוא כמעט 2,300.
<ד"ר כמאל חואלד: מבחינת היקף הקליטה, נתוני למ"ס, אנחנו רואים 3.6 שינוי שנתי ממוצע, כלומר בערך כ-1,500 מורים נקלטים מדי שנה, אז יש עודף של 800 מדי שנה וזה מצטבר ומגיע לאלפים, מה שהזכרתם קודם.
<ד"ר כמאל חואלד: תנאי קבלה – יש שני סוגים של תנאי קבלה במכללות לחינוך.
<ד"ר כמאל חואלד: יש את תנאי הקבלה הכלליים שנהוגים בכל המכללות לחינוך והם נהוגים גם במכללות הערביות, ויש תנאי קבלה ייחודיים, נוספים גם למכללות הערביות, כגון: מקצוע בשפה הערבית, מספר יחידות לימוד, מבחן כניסה בשפה הערבית.
<ד"ר כמאל חואלד: אלה הם תנאי קבלה נוספים.
יעקב מרגי: אתה אומר, לסטודנט ערבי למכללות הוראה יש תנאי סף יתרים על - - - ?
<ד"ר כמאל חואלד: כן, נוספים.
<ד"ר כמאל חואלד: מבחינת ציוני הקבלה, נתוני הקבלה ללימודים - ציון משולב ממוצע, זה ממוצע של ציוני הבגרות עם ציוני הפסיכומטרי.
<ד"ר כמאל חואלד: בכלל המכללות לחינוך הציון המשולב הממוצע עומד על 587 במכללות הערביות למורים.
<ד"ר כמאל חואלד: בקרב דוברי ערבית במכללות הממלכתיות הוא אפילו גבוה יותר מהציון בכלל המכללות, 590 אפילו.
<ד"ר כמאל חואלד: כולם ביחד, אם אנחנו עושים ממוצע של כלל הציונים של הסטודנטים מהמגזר הערבי בכל המכללות, הציון עומד על 581 לעומת 587.
<ד"ר כמאל חואלד: יש הפרש של 6 נקודות.
<ד"ר כמאל חואלד: דיברתם על להקים ועדה.
<ד"ר כמאל חואלד: אנחנו הקמנו ועדה לפני חמש שנים.
<ד"ר כמאל חואלד: הוועדה כללה מומחים לנושא הכשרת מורים, אנשים מהאקדמיה, גם כן שמוסמכים - - -
יעקב מרגי: האם אנשים מהמגזר?
<ד"ר כמאל חואלד: בוודאי, למשל פרופ' פייסל עזאיזה היה שם והיו נשיאי המכללות והיו עוד נציגים.
<ד"ר כמאל חואלד: היה עבדאללה חטיב.
<ד"ר כמאל חואלד: הייתה ועדה רצינית, ועדה מכובדת והוועדה עסקה בדרכים לקידום איכות המורים, איך מקדמים את ההכשרה.
יעקב מרגי: סליחה כמאל, מסעוד מחליף אותי.
יעקב מרגי: אני קופץ לדיון בוועדה אחרת, וחוזר.
יעקב מרגי: (היו"ר מסעוד גנאים)
<ד"ר כמאל חואלד: אוקי.
<ד"ר כמאל חואלד: הוועדה עסקה בכמה נושאים.
<ד"ר כמאל חואלד: אחד הנושאים זה המוכנות של המועמדים להוראה, המוכנות שלהם ללימודים אקדמיים.
<ד"ר כמאל חואלד: נושא שני זה תנאי הקבלה ללימודים, מה שהעליתם.
<ד"ר כמאל חואלד: אנחנו היינו מודעים לזה.
מסעוד גנאים: כמאל, מאחר ואני עכשיו בניהול הישיבה, אז מגיע לי לשאול.
מסעוד גנאים: האם למשרד החינוך יש מכסות מסוימות, הכוונה, אתם קובעים למכללות מספר מסוים שיקלטו אותם והם קולטים מעל ומעבר?
<ד"ר כמאל חואלד: שנייה, תנו לי רק לסיים.
<ד"ר כמאל חואלד: אני אתייחס לכל השאלות.
<ד"ר כמאל חואלד: הוועדה עסקה בתנאי הקבלה ללימודים, בשליטה הלשונית של הסטודנטים, באיכות ההכשרה העיונית והמעשית.
<ד"ר כמאל חואלד: דיברת על הקשר עם המדריכים בשדה, דיברה על האיכות התרבותית-החברתית של הסטודנט הערבי והמליצה להעלות את איכות המתקבלים לתוכניות ההכשרה, להעלות את רמת המוכנות שלהם ללימודים אקדמיים, לחזק את השליטה שלהם, של המורים ושל הגננות בשפה הערבית, להעלות את איכות ההוראה של הסגל.
<ד"ר כמאל חואלד: אנחנו התחלנו ליישם את המלצות הוועדה בשנה שעברה.
<ד"ר כמאל חואלד: זו השנה השנייה שאנחנו מיישמים את ההמלצות של הוועדה בכל אחד מהתחומים שהוזכרו קודם, אם זה בנושא של איכות המתקבלים ללימודים, אם זה בתחום לימודי האוריינות האקדמית, אם זה בתחום ההתנסות המעשית, בתחום השפה הערבית, תחום השפה העברית, חיזוק השפה העברית בקרב הסטודנטים, נושא של המעורבות החברתית של הסטודנטים.
<ד"ר כמאל חואלד: אנחנו מחלקים מדי שנה, התחלנו עם זה בשנה שעברה, כמעט 600 מלגות לסטודנטים, מלגות מעורבות חברתית, כל מלגה בגובה של 5,500 שקל.
<ד"ר כמאל חואלד: הקמנו יחידות למעורבות חברתית במכללות.
<ד"ר כמאל חואלד: המעורבות החברתית מלווה בסדנאות למעורבות חברתית ובקורסים בנושא החברה והתרבות.
<ד"ר כמאל חואלד: זו השנה השנייה שאנחנו מיישמים את התוכנית.
<ד"ר כמאל חואלד: שדרגנו את תוכניות ההכשרה להוראה במסלול העל יסודי ואת תוכניות תואר ראשון ותואר שני, M.Teach.
<ד"ר כמאל חואלד: בשלושת המכללות יש כבר תוכניות לימודים לתואר שני ל- M.Teach לאקדמאים שמעוניינים בהכשרה להוראה.
<ד"ר כמאל חואלד: בנוסף לכל זה אנחנו מגבשים תוכנית לגיוס של מועמדים איכותיים ללימודי הכשרה להוראה במערכת החינוך הערבית.
<ד"ר כמאל חואלד: אנחנו הולכים להוציא קול קורא לגיוס של מועמדים עם נתוני קבלה גבוהים מבחינת פסיכומטרי, מבחינת יכולות הוראה.
<ד"ר כמאל חואלד: יעברו מבחן הערכה, מבחינת ציוני בגרות.
<ד"ר כמאל חואלד: התוכנית מיועדת גם לאקדמאים וגם לסטודנטים שמעוניינים בלימודים לתואר ראשון.
<ד"ר כמאל חואלד: אנחנו מדברים על 500 סטודנטים למחזור.
<ד"ר כמאל חואלד: התוכנית תכלול גם כן תכנים ייעודיים בתחום המנהיגות החברתית והמעורבות החברתית ואנחנו ניתן מערך מסייע לסטודנטים, גם פטור משכר לימוד וגם מלגות קיום במהלך הלימודים האקדמיים.
<ד"ר כמאל חואלד: זו התוכנית.
<ד"ר כמאל חואלד: התוכנית הזו, גם כן אוניברסיטאות יכולות להגיש מועמדות לקול קורא וגם כן לזכות ולהתחיל להצטרף לתוכנית הזאת.
<ד"ר כמאל חואלד: תודה רבה.
<ד"ר כמאל חואלד: לשאלך שלך, חבר הכנסת מסעוד.
<ד"ר כמאל חואלד: שאלת אם יש מכסה.
<ד"ר כמאל חואלד: אנחנו לא יכולים להגביל את היקף הקליטה, היקף ההכשרה במכללות לחינוך.
<ד"ר כמאל חואלד: עכשיו אתן לנח להמשיך.
מסעוד גנאים: בבקשה, נח, רק תציג את עצמך לפרוטוקול.
<נח גרינפלד: אני רוצה להדגיש, יש מכסות לצורך תקצוב.
<נח גרינפלד: המכסות מוגבלות.
מסעוד גנאים: המכללות עומדות בזה?
<נח גרינפלד: הן קולטות מעבר לתקצוב.
מסעוד גנאים: אז אל תתפלא אם הביקורת על המכללות, שהכסף מעניין אותן.
מסעוד גנאים: אחד הדברים זה בגלל זה.
<נח גרינפלד: אני רוצה להסביר.
<נח גרינפלד: לנו כאגף יש אינטרס מאוד גדול להגביל גם את הקליטה פיזית, שלא יקלטו יותר.
<נח גרינפלד: מבחינת משפטית פורמלית אין אפשרות לעשות את זה, כי בסופו של דבר הנגישות האקדמית יוצרת מציאות שלמעשה - - -
עיסאווי פריג': אז מי קובע את המכסות?
<נח גרינפלד: מבחינה תקציבית אנחנו קובעים את המכסות.
מסעוד גנאים: משרד החינוך, תקציבית, אבל המכללות בלי תקצוב.
עיסאווי פריג': מותר להם בלי תקצוב לעבור?
חנין זועבי: בלי תקצוב.
חנין זועבי: עוברים 20% מעל הסף שמשרד החינוך קובע להם.
חנין זועבי: הם גובים ישירות מהסטודנט.
<נח גרינפלד: נקודות שהן מאוד חשובות, כמו שהבנתם בהצגה שבמצגת הנהדרת שכמאל הציג, אנחנו עובדים בשני מישורים: מישור אחד לשיפור של איכות ההכשרה, תוכניות הלימודים, וגם בנושא של תנאי הקבלה שבהם אנחנו אומרים, תנאי הקבלה הייחודיים למגזר עצמו, כי תנאי הקבלה הרגילים הם למעשה משותפים לכל המגזרים כולם, זאת אומרת תנאי הקבלה בשפה הערבית וגם נושא של מבחן יע"ל, ידע שפתי של השפה העברית, כי בסופו של דבר היא שפה שמהווה תשתית לצורך ההשתתפות ולהיות חלק מתוך העולם התרבותי והעולם החברתי, כולל העולם התעסוקתי למעשה של מי ששולט יותר בשפה העברית, שברור שיש לו יותר יכולת של תעסוקה.
<נח גרינפלד: אני יכול לומר, המכללות שבהן הכשרת המורים היא מעורבת, חלק גדול יותר מהמורים למעשה משובצים בהוראה במגזר הממלכתי ולאו דווקא בחברה הערבית.
חנין זועבי: זה לא משפיע בכלל.
חנין זועבי: אין מורים ערבים.
מסעוד גנאים: תמשיך, משום שזה נראה סותר עם אלפי הבוגרים שלא מוצאים - - -
עיסאווי פריג': יש איזה 100 מורים - - -
<נח גרינפלד: הנקודה השנייה שבה למעשה ראינו שאנחנו לא מצליחים להשפיע לגרום לכך שהמכללות למעשה יעלו את רף הקבלה, לא יצטרכו לקלוט יותר.
<נח גרינפלד: אני לא מתבייש, אני אומר את זה פה לפניכם, ולכן החלטנו שאנחנו יוצאים בחלק השני של התוכנית.
<נח גרינפלד: החלק השני של התוכנית, לגייס 500 מועמדים מאוד איכותיים.
<נח גרינפלד: ראיתם את רפי הקבלה.
<נח גרינפלד: הם רפי קבלה מאוד מיוחדים, למשוך אותם על ידי למעשה מערך שמסייע במימון של לימודים, כולל מלגות קיום.
<נח גרינפלד: לפתוח את זה לאו דווקא למכללות הערביות אלא לפתוח את זה למעשה גם למכללות הממלכתיות וגם לאוניברסיטאות כדי למעשה למשוך כוחות הוראה איכותיים.
<נח גרינפלד: ככל שאנחנו נראה את ההצלחה של זה, כמובן ניקח את האיזונים ונמשיך ונפתח - - -
מסעוד גנאים: נח, תודה רבה.
מסעוד גנאים: נשמע את חברי הכנסת.
מסעוד גנאים: אחר כך יתייחסו במיוחד המל"ג ושאר האורחים.
מסעוד גנאים: יוסף עטאונה, בבקשה.
יוסף עטאונה: אכן הדיון הוא מאוד חשוב.
יוסף עטאונה: מדובר במורים ובמי שעוסק במלאכה ביום-יום במערכת החינוך.
יוסף עטאונה: עצם הדיון לא פוגע גם במורים שנמצאים, כי אני מאמין שיש במערכת החינוך הערבית מורים מצוינים שגם עושים את העבודה.
יוסף עטאונה: הדיון הוא אכן בכדי לשפר ולהשביח את כוח ההוראה.
יוסף עטאונה: אני מאמין שהמורים נמצאים בחוד החנית, בחזית, בהתמודדות היום-יומית במערכת החינוך.
יוסף עטאונה: ככל שאנחנו מצליחים לשפר ולהעלות את רמת ההכשרה של המורים וההכנה שלהם להוראה, זה יכול גם לקדם את מערכת החינוך ואת ההישגים וגם את הערכים שיש בתוכה, לכן כשחושבים על הכשרת מורים, אני מאמין שצריך להסתכל גם על הציר של התלמידים התיכוניים שמועמדים, שקודם כל צריך ללכת לתיכונים ולהשקיע במערכת החינוך הערבית בבתי הספר התיכוניים, באיכות תעודת הבגרות, בכל שיטות הלימוד שקיימות בתוך המערכת עצמה, לכן תנאי הסף וההכשרות במכללות שקיימות, לפי דעתי לא מספיק יכולים לספק את התשובה על איכות התלמידים עצמם ולכן ההשקעה צריכה להיות בבתי הספר התיכונים עצמם.
יוסף עטאונה: בתוך ההכשרה, איפה שהיו בעבר מסלולים נפרדים לסטודנטים ערבים ויהודים והכשרה במסגרות נפרדות, תמיד הרמה לא הייתה אותה רמה.
יוסף עטאונה: לדעתי תוכניות מעורבות והכשרה והכנת מורים צריכות להיות אותה תוכנית לכולם ולא צריך להנמיך את תנאי הסף.
יוסף עטאונה: צריך להביא את התלמידים לעמוד בתנאי הסף ולהיכנס ולהצליח.
יוסף עטאונה: נקודה חשובה, כבוד היושב ראש, שהייתי מכניס למסקנות, זה כל מי שנקלט למערכת החינוך, מורים חדשים, לצערי היום במערכת החינוך אין את המערך המסייע בתוך המערכת עצמה לקלוט את המורים, ללוות אותם, לעזור להם בקשיים שלהם, לכן יש מודלים בחלק מהיישובים, בחלק מהמכללות, שמפתחים חממות לקליטת מורים חדשים בתוך היישובים, לכן חשוב מאוד שגם מורים שנקלטים לתוך מערכת החינוך יקבלו את הליווי המקצועי המתאים.
יוסף עטאונה: נקודה נוספת לגבי מערכת החינוך הערבית בכלל ומקצוע ההוראה.
יוסף עטאונה: לפי דעתי חלק מהבעיה הכוללת היא בהיעדר מקורות תעסוקה בתחומים אחרים, לכן מערכת החינוך מהווה את מקור העיסוק הראשי בחברה הערבית, לכן לפעמים גם מגיעים אנשים שהם מוכשרים, הם מצוינים, אבל הם לא בדיוק רוצים להיות מורים.
יוסף עטאונה: אני מאמין שמורה, אם הוא לא רוצה להיות מורה ולא מאמין במקצוע, הוא לא יכול לתרום.
יוסף עטאונה: תודה לחברים על היוזמה לדיון.
מסעוד גנאים: תודה יוסף.
מסעוד גנאים: יוסף גם העלה נקודה שעלתה אצלי, העניין של הסטאז'.
מסעוד גנאים: אולי תתייחסו אליו אחר כך, העניין של הסטאז' ומה הפידבק מהסטאז' הזה, איפה עושים את הסטאז' בבתי הספר, ובשטח מה אומרים בתי הספר על הבוגרים.
מסעוד גנאים: חבר הכנסת עיסאווי פריג', בבקשה.
עיסאווי פריג': תודה על הדיון היזום, חבר הכנסת מסעוד גנאים.
מסעוד גנאים: וחברת הכנסת חנין זועבי גם.
עיסאווי פריג': חנין תמיד בעיניי היא המלכה, בשונה מאחרים.
עיסאווי פריג': כך אני רואה אותה.
עיסאווי פריג': ד"ר חואלד, ידידנו נח, מאז שאני בכנסת, הנושא הזה, זו פעם שלישית שאני משתתף בו, ואני נכנס לכאן ובאתי בכל זאת למרות הטיפול, ואתם עכשיו שומעים אותנו יפה ומקשיבים, נותנים הבעת פנים של אכפתיות.
עיסאווי פריג': אתם יוצאים מכאן, יאללה, היה דיון של ערבים.
<נח גרינפלד: ממש לא.
עיסאווי פריג': בסדר, תן לי לזרום.
עיסאווי פריג': אני חושב אחרת.
עיסאווי פריג': כל הדיונים שהיו בחמשת השנים מצביעים על אותו ליקוי.
עיסאווי פריג': אתם מביאים לנו מצגת יפה, נחמדה, מעבירים את הזמן.
עיסאווי פריג': השאלה הראשונה, ד"ר חואלד, האם יש צורך בכל המכללות האלו סוחטי הכסף מהאזרחים, שהם אחד משורש הבעיה?
עיסאווי פריג': שאלתם את עצמכם את השאלה הזו?
עיסאווי פריג': האם יש צורך ומי מאשר את המכללות האלו?
עיסאווי פריג': אתם.
עיסאווי פריג': שתיים, שיטת האוטובוס הנוסע שאני מקבל סבסוד, תקצוב על כמות ספציפית של מורים, מה זה מפריע לי?
עיסאווי פריג': האוטובוס נוסע.
עיסאווי פריג': לקחת עוד 20%, עוד 30%, על חשבון מי זה יבוא?
עיסאווי פריג': שאלתם את עצמכם?
עיסאווי פריג': ומה הן הסנקציות שאתם מטילים חוץ מצ'פחות על הכתף לכל מנהלי המכללות למיניהן?
עיסאווי פריג': כי עובדה שהדברים ממשיכים.
עיסאווי פריג': לפני כשבועיים-שלושה התקיים דיון כאן על המורים, על אבטלה.
עיסאווי פריג': בעקבות הדיון שלחתי שאילתה למשרד החינוך.
עיסאווי פריג': קיבלתי תשובה.
עיסאווי פריג': אני רואה את התשובה שקיבלתי ממשרד החינוך ואני משווה אותה עכשיו עם המצגת שאתם מציגים לי.
עיסאווי פריג': אתם אומרים שיש 40,000 מורים במגזר הערבי, נכון?
עיסאווי פריג': אני מקבל תשובה ממשרד החינוך, הנה אני מחזיק אותה, שמדובר ללא חטיבה עליונה ב-22,000.
עיסאווי פריג': חטיבה עליונה כאן, 10,000 ועוד 22,000, נהיה 32,000.
<ד"ר כמאל חואלד: אני מניח שחסר לך שם את הגנים.
עיסאווי פריג': אני שאלתי שאלות וענו לי.
עיסאווי פריג': זאת התשובה.
עיסאווי פריג': התשובה, אדוני היושב ראש, תראה את האבסורד.
עיסאווי פריג': זה דבר מעניין במשרד החינוך.
עיסאווי פריג': מתוך התשובה הרשמית של משרד החינוך שקיבלתי, 22,000 מורים ללא חטיבה עליונה.
עיסאווי פריג': מתוך ה-22,000 – 14,000 מורים מועסקים ביותר מ-100% משרה.
עיסאווי פריג': בינתיים 13,000 מובטלים בחוץ.
עיסאווי פריג': זה נתון.
מסעוד גנאים: ביותר ממשרה, מ-100%?
עיסאווי פריג': יותר מ-100% משרה.
עיסאווי פריג': מה זה אין?
עיסאווי פריג': זה מולי.
<פאדיה חראנבה: זה לא נכון.
עיסאווי פריג': מה זה לא נכון?
עיסאווי פריג': אז תגידי לשר בנט שהוא שקרן.
מסעוד גנאים: סליחה, רק חברי כנסת יכולים להתפרץ לקריאות ביניים.
מסעוד גנאים: עיסאווי, זו תשובה רשמית של השר?
עיסאווי פריג': אני אתן לך עותק.
מסעוד גנאים: בסדר, כדאי לבחון אותה משום שזה סותר את כל הרפורמות החדשות.
עיסאווי פריג': הנה, תשובה רשמית.
עיסאווי פריג': 22,000 - 14,000 שהם באחוז של 100% משרה.
עיסאווי פריג': מי חתום?
עיסאווי פריג': נפתלי בנט בתשובה לשאילתות.
מסעוד גנאים: משרה מלאה זה בסדר, אבל פלוס?
עיסאווי פריג': הנה, פלוס.
מסעוד גנאים: משרד החינוך שומעים וייתנו תשובה.
עיסאווי פריג': חברים, אני אסכם.
עיסאווי פריג': קשה לכם, לא נעים.
עיסאווי פריג': איך אני אתעמק עם הבעיה אצלי במגזר, שיש לי חלק ממנה?
עיסאווי פריג': אתם החסם הכי גדול.
עיסאווי פריג': אתם לא עוזרים לי.
עיסאווי פריג': אני חולה ואני מודה שאני חולה.
עיסאווי פריג': אני מודה שהחברה שלי מאוד קשה.
עיסאווי פריג': אני מודה, ויש לנו ליקויים.
עיסאווי פריג': אני חולה, מודה במחלה הזו, אבל טוב לכם עם המחלה הזו.
עיסאווי פריג': אתם לא מנסים לרפות אותי ולעזור לי.
עיסאווי פריג': תגיד שהחולה יסתדר ואז אני אתן לו דלת.
עיסאווי פריג': אל תחייך.
עיסאווי פריג': ד"ר חואלד, הצחוק הציני שלך מפריע לי.
עיסאווי פריג': יש לנו בעיה במגזר הערבי ואנחנו אשמים, אבל טוב לכם עם זה, למה?
עיסאווי פריג': שהם יפתרו את הבעיה שלהם קודם.
עיסאווי פריג': אני לא מאמין במה שאתם אומרים.
עיסאווי פריג': זאת מדיניות, המדיניות להכשיר מורים בזילות כזו במכללות ובעידוד שלכם.
עיסאווי פריג': זה מעצבן.
עיסאווי פריג': אנחנו רואים איזו רמת מורה.
עיסאווי פריג': רוב האנשים באים מבית הספר בקושי עם בגרות.
עיסאווי פריג': פתאום הוא מורה, צריך ללמד את הילדים שלי?
עיסאווי פריג': יש לי כסף, יש לי יכולת.
עיסאווי פריג': שלחתי את הבנות שלי לבתי ספר פרטיים בכדי שיצליחו, ומי שאין לו - בתי ספר ממלכתיים בכדי שיעצרו אנשים מדרגה נמוכה בחברה.
עיסאווי פריג': זה מה שאתם רוצים.
עיסאווי פריג': תפסיקו עם זה.
עיסאווי פריג': אתם חלק מהכישלון, המדיניות שלכם.
עיסאווי פריג': זה המעט ממה שיש לי להגיד.
עיסאווי פריג': אני לא מאמין בכם.
עיסאווי פריג': אני רואה את זה מול המציאות.
עיסאווי פריג': אני התעצבנתי מהצחוק הציני של ד"ר חואלד.
עיסאווי פריג': זה מה שעצבן אותי.
<ד"ר כמאל חואלד: אתה מפרש את זה לא נכון.
מסעוד גנאים: העניין לא אישי, כמאל.
עיסאווי פריג': אנחנו רואים את הבעיה.
מסעוד גנאים: תנו לי לנהל את הישיבה כראוי.
מסעוד גנאים: חבר הכנסת עיסאווי פרג', אני מבין את הכאב שלך.
מסעוד גנאים: העניין לא אישי.
עיסאווי פריג': אני ברמה האישית מסודר.
מסעוד גנאים: הם מייצגים, הם פקידים.
מסעוד גנאים: אולי הביקורת היא על השר ועל קובעי המדיניות בסוף.
מסעוד גנאים: אני איתך בביקורת הנוקבת.
עיסאווי פריג': תעיר, ד"ר כמאל.
מסעוד גנאים: כמאל.
<ד"ר כמאל חואלד: באים לכאן אנשים מכובדים לא על מנת להעליב אותם.
עיסאווי פריג': אני לא מעליב.
עיסאווי פריג': שהם לא יעליבו אותי בצחוק הציני שלהם.
עיסאווי פריג': אני לא מעליב אף אחד, אני מציין עובדות.
עיסאווי פריג': כמאל, לא יעזור בית הדין, תתרגל לשמוע את הביקורת הזו כל עוד הדברים בשטח לא משתנים, כל עוד אתם מייצרים מובטלים.
עיסאווי פריג': תמשיך ותעביר את זה למי שאתה צריך.
מסעוד גנאים: חבר הכנסת עיסאווי פריג', אתה נתת לי את ההזדמנות מאחר ואני לא יושב ראש הוועדה, להשתמש בפטיש אולי פעם ראשונה.
מסעוד גנאים: חבר הכנסת טלב אבו עראר, בבקשה.
טלב אבו עראר: אני רוצה לדבר בקול נמוך בניגוד לקולו של אחי, עיסאווי.
טלב אבו עראר: הוא אולי מדבר מכאב, אבל האמת, אני רוצה לפנות לד"ר חואלד על הבעיות הקיימות כדי לפתור אותן ולהתגבר עליהן ולמצוא דרכים שיובילו באמת את המורה למקום שאנחנו רוצים.
טלב אבו עראר: הרי כולנו דואגים ומחפשים מורה איכותי.
טלב אבו עראר: זה מתחיל בדיוק מקבלת התלמידים במכללות אחרי י"ב.
טלב אבו עראר: הבקשה הראשונה או התנאי הראשון הוא שהוא עם בגרות שלמה, אבל יש לנו בעיה עם זה לגבי הבגרות בבתי הספר התיכוניים הערביים.
טלב אבו עראר: אחוז גבוה, לא רוצה לנקוב באחוז מסוים, יש שם העתקות.
עיסאווי פריג': 90% העתקות.
טלב אבו עראר: אני לא רוצה להגיד כמה אחוזים.
עיסאווי פריג': בממלכתי.
טלב אבו עראר: היום הנייר הזה, יש לו חשיבות.
טלב אבו עראר: על סמך כך, כאילו הבגרות הזו גם באמת, בוא נגיד, לא עמד שאפשר לבחון את התלמיד בזמן קבלתו למכללה או לסמינר אלא צריכה להיות בחינה שבאה לבדוק את הסטודנט הזה, את התלמיד הזה, אם הוא באמת כשיר ללמוד בכלל.
טלב אבו עראר: הרי עוד שלוש-ארבע שנים הוא חוזר להיות מורה וללמד את הבנים שלנו.
טלב אבו עראר: תתפלא לשמוע שיש מורה לערבית שהוא לא יודע ערבית.
טלב אבו עראר: למה זה?
טלב אבו עראר: קודם כול למרות שהשפה הערבית היא שפה רשמית במדינה, עזוב, עדיין חוק הלאום לא עבר.
עיסאווי פריג': הוא בפועל קיים.
טלב אבו עראר: לא, השפה הערבית היא שפה רשמית, לכן אני עד עכשיו לא שמעתי על תואר ראשון בערבית במכללות אלו.
מסעוד גנאים: אלו מכללות הכשרת מורים.
עיסאווי פריג': תגיד להם, מכללות מייצרים מובטלים.
טלב אבו עראר: B.Ed זה במעמד תואר ראשון.
עיסאווי פריג': לייצור מובטלים.
טלב אבו עראר: גם ברשתות.
טלב אבו עראר: לא יודע באיזו, רק אוניברסיטה אחת, יש תואר לערבית.
מסעוד גנאים: יש בחיפה.
עיסאווי פריג': ערבים, 90% מלמדים ערבית, לא שפת האם שלהם הערבית.
טלב אבו עראר: גם בתעודת הורא אלה שמסיימים את התואר הראשון שלהם במכללות כמו חברון, מבקשים מהם ממוצע של 75 נדמה לי.
טלב אבו עראר: הם, בוא נגיד, למדו שם באמת ברמה שהיא מתאימה וטובה, למרות שזה לא הטעם שלנו לשלוח אותם לחברון או לג'נין, אבל מה, יש חסמים שעומדים בפניהם והלכו לשם.
טלב אבו עראר: אחרי שהם מסיימים, כמעט ואין, אולי מכללה אחת או שתיים שמוכנות לקבל או לקלוט תלמידים.
טלב אבו עראר: בקושי מצאנו אלקאסמי.
טלב אבו עראר: קיי, אחוה בדרום, לא.
טלב אבו עראר: שלחנו אותם לאלקאסמי או סח'נין, וסח'נין או אלקאסמי לגבי הסטודנטים הערבים הבדואים בנגב, קשה להם לנסוע לשם.
טלב אבו עראר: בגלל שאין, שולחים אותם.
טלב אבו עראר: נאלצים לנסוע לשם.
טלב אבו עראר: טוב לחשוב שיהיו שלוחות לכל המכללות האלו, בדרום, כדי לעזור ולסייע באמת לסטודנטים.
מסעוד גנאים: תודה, טלב.
מסעוד גנאים: אני מעוניין מאוד לשמוע את המל"ג.
<בתיה הקלמן-לב: צהריים טובים, שמי בתיה.
<בתיה הקלמן-לב: אני ממונה על תחום חינוך והוראה, רוח ואומנויות באגף האקדמי.
<בתיה הקלמן-לב: במסגרת תפקידי אני גם אחראית על אישורים אקדמיים של תוכניות הלימודים במכללות לחינוך.
<בתיה הקלמן-לב: אני דווקא רוצה להתחיל מתוך הכאב של חבר הכנסת פריג' ולהתחיל קודם כול בנתון חשוב שהמל"ג מקדמת וודאי כולכם ראיתם אותו וקראתם עליו בכותרות בעיתונים, על זינוק של 80% במספר הסטודנטים הערבים באקדמיה והקצאת תקציב של מיליארד שקל בתוכנית החומש הנוכחית של ות"ת לצורך הנגשה של האוכלוסייה הערבית והעלאת איכות הסטודנטים האקדמאיים במערכת ההשכלה הגבוהה של המגזר הערבי.
<בתיה הקלמן-לב: קודם כול נתחיל בנקודה הזאת.
<בתיה הקלמן-לב: נקודה נוספת, על החלטה ממש טרייה שהתקבלה לגבי הנגשת האוכלוסייה הבדואית בנגב.
חנין זועבי: מה זה רלוונטי לדיון על רמת מורים?
חנין זועבי: גשי לבעיה.
חנין זועבי: יש בעיה ברמת המורים.