GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יצחק ציטרין: הודעתי לאנשים שלי, מהר בכל מלון להכניס 30 כיסאות קטנטנים כאלה שעולים כמה שקלים".
<יצחק ציטרין: מה עם עונים לה: "אין לך אישור".
<יצחק ציטרין: "אמרתי להם, יש לי אישור.
<יצחק ציטרין: תיקנו, ואם צריך, אני אשלם מכספי.
<יצחק ציטרין: אם אני אחכה לאישורים של כולם, הילדים יגיעו ולא יהיו להם כסאות", וכן הלאה וכן הלאה.
מרדכי יוגב: ד"ר יצחק, אנחנו נצטרך קצת לקצר, אז תמקד אם אתה רוצה עוד להביע.
מרדכי יוגב: בהחלט הדברים, אנחנו זוכרים אותם גם בזיכרון אישי.
<יצחק ציטרין: אם אתם רוצים לקצר, אז ככה, התסמינים שמאובחנים בקרב הילדים, תסמינים מאוד קשים שלפרק אותם לקח המון זמן, כולל הביטוי של אי התגייסות תלמידים לצבא וכיוצא בזה, אז אני אתן לכם את התסמינים בקיצור נמרץ, כי גם הזכירו אותם קודם: פירוק התא המשפחתי.
<יצחק ציטרין: אין להורים סמכות על הילדים.
<יצחק ציטרין: בעיות בריאות, נשירה סמויה וגלויה ממערכת החינוך, במימדים גדולים ביותר שלא מוכרים בחינוך הישראלי.
<יצחק ציטרין: אני אומר ישראלי, כי אני כולל את החינוך הערבי ואת החינוך החרדי ששם הנשירה היא גדולה.
<יצחק ציטרין: נישואי בוסר, שזה אומר ריבוי גירושין, זאת אומרת בעיות שהן עדיין להערכתי נסחבות היום, חוסר שליטה של מורים.
<יצחק ציטרין: יש אי אמון במורים.
<יצחק ציטרין: המורים מבוגרים הכזיבו אותם.
<יצחק ציטרין: ירידה ברמה הלימודים, פערים הישגיים לימודיים גדולים מאוד, דברים שהקרינו אחר כך כשהתלמידים האלה שהיו בחטיבת ביניים ואפילו בתיכון, באים להתקבל לאוניברסיטה, מודדים אותם לפי תוצאות הבגרות וכיוצא בזה, והיו פערים מאוד גדולים שקשה מאוד היה, מה שנקרא, לסגור אותם.
<יצחק ציטרין: הבירוקרטיה של הממשלה היא אדירה.
<יצחק ציטרין: החסמים הבירוקרטיים הם כאלה שמביאים לכך שגם הרצון הטוב שהיה, של ראשי הממשלות שטיפלו, גם של האנשים בשטח ששמענו, לא היו.
<יצחק ציטרין: אני רוצה להקריא לכם קטע קצר של הוועדה הממלכתית ובזה אולי לסיים בגלל קוצר הזמן ולא בגלל קוצר הדברים שיש לי להגיד.
<יצחק ציטרין: "לא ראינו לא ראש ממשלה ולא מנכ"ל משרדו מתגבר על רפרנט באגף התקציבים של משרד או חשב או משנה ליועץ משפטי שהעביר חוות דעת.
<יצחק ציטרין: כל הטיפול במפונים", זה דרך אגב ביטוי מכובס, "צריך להיות טיפול שהוא שובר בירוקרטיה.
<יצחק ציטרין: המשילות, הבירוקרטיה היא מכשלה מאוד גדולה.
<יצחק ציטרין: במצב הקיים, גם מעורבות של ראש הממשלה לא תמיד עוזרת לקצר תהליכים".
<יצחק ציטרין: רבותיי, הרצון טוב היה.
<יצחק ציטרין: השטח היה בלגן אחד גדול, ורק כפי שאמרתי, ב-2010, תחילת העבודה של מה שנקרא השולחן העגול החברתי, ועם התחלת החזרה של האנשים למגורי קבע, רק אז התחילו לראות ניצנים של אור בקצה המנהרה.
מרדכי יוגב: משרד החינוך, חיים, כתשובה ליום חינוך ארוך, לפנייה אליך.
<חיים הלפרין: אני רוצה להגיד בסיכום, שאני שמח שהמתווה שהלכנו איתו יחד עם מינהלת תנופה היה מתווה שמתייחס לחברינו העקורים, מפונים, מגורשים, כל אחד יבחר את המילה שלו, לטיפול בפצע ולא בנכות, ולכן מראש אמרנו שאנחנו במגמה של ירידה במובן הזה של ההתייחסות לעובדה שאנחנו רוצים לעזור לכולם להשתקם ולחזור למסלול, כי אנחנו מדברים על אוכלוסייה נורמטיבית.
<חיים הלפרין: צריך לזכור את זה, למרות שהיו פה ושם גם קולות שאמרו, אנחנו כמו נכי ביטוח לאומי.
<חיים הלפרין: אף אחד לא קיבל את זה ולשמחתי אנחנו לא שם והרוב המוחלט של האנשים הצליחו לחיות את חייהם, למעט המקרים הבודדים שאנחנו יודעים שעלולים להיות בכל חברה, וגם המקרה הזה קיים.
<חיים הלפרין: אנחנו אחרי התיאור הפחות נחמד ששמענו עכשיו, נמצאים עכשיו, אני חושב, במקום אחר, והעובדה שהטיפול הממשלתי הסתיים ברמה של - - -
מרדכי יוגב: אני אצטרך קצת לקצר אותך, חיים.
מרדכי יוגב: יוח"א, תן לנו תשובה מה עושים עם זה.
<חיים הלפרין: התשובה היא מאוד פשוטה.
<חיים הלפרין: אם מישהו בחר לגור במקום מגורים מסוים, אז הוא בחר במקום הזה על יתרונותיו ועל חסרונותיו.
<חיים הלפרין: חוץ מהעובדה שיוח"א של גוש קטיף ב-2005 זה לא יוח"א של היום, זו כבר סוגיה נפרדת, אבל מעבר לזה, היום אין בידנו, גם אם אנחנו רוצים, לאפשר ליישוב באשכול 5 או 6, על סמך זה שלפני איקס שנים מישהו היה ביוח"א, אגב, הילדים שיבואו היום ליוח"א, הם בכלל לא יודעים שלאחים שלהם היה יוח"א, אולי הם כן יודעים, לפני 12.5 שנה.
<חיים הלפרין: לכן התשובה היא לצערי ברורה וחדה.
<חיים הלפרין: אין לנו יכולת להגדיר ספציפית בית ספר כיוח"א בגלל שלמישהו היה פעם.
מרדכי יוגב: התייחסות קצרה של חצי דקה.
<בלהה שלמון: אציג את זווית הראייה של התושבים.
מרדכי יוגב: בדקה.
<בלהה שלמון: קשה בדקה, אבל אני בהחלט אומרת שהיה אפשר לראות שני סוגי התייחסויות ממשרד החינוך, אני לא יודעת אם זה בגלל בלגן, אולי בגלל האנשים עצמם שתפעלו את הדברים, כי היו מקומות שקיבלנו בהם יחס אוהד, חם, מקבל, תומך ומאוד עוזר, והיו מקומות לאורך הנדודים, אני מדברת במיוחד על השנה-שנתיים הראשונות, שהייתה איזושהי אטימות, בלגן, ציוד שלנו שנלקח בלי ידיעתנו.
<בלהה שלמון: לא יכולה לפרט בגלל קוצר הזמן, הייתי נותנת כמה דוגמאות.
<בלהה שלמון: לא הייתה איזושהי אחידות ביחס לאורך כל השלבים הראשונים שהתנהלנו, מהיציאה, מהגירוש מגוש קטיף עד השנים הראשונות וכו'.
<בלהה שלמון: אם יורשה לי לתת דוגמאות, אני אשמח.
מרדכי יוגב: הדוגמאות היו יכולות להיות החשובות ביותר.
מרדכי יוגב: זמננו לצערי קצר ואנחנו מחויבים בסיום, כך נגזר עלינו, אז אני רק אומר לסיכום באמת, יום גוש קטיף נמצא בכנסת ישראל והוא נמשך איתנו עד אחרי הצהריים על פי החלטת הממשלה, ונקבע ליום הזה יום שבו כפי ששמענו ולמדנו פה, אוזרחה נצר חזני ב-1977, כ"ב בשבט, היישוב הראשון של גוש קטיף.
מרדכי יוגב: צריך לציין את זה כדי שידעו מה, למה, כמו ששאלתי אתכם על קרב כפר דרום.
מרדכי יוגב: מרכז גוש קטיף הוא באמת מרכז ממלכתי.
מרדכי יוגב: אחד הדברים המרגשים ביותר ששמענו פה היום, זה באמת גם בשבילי היה חידוש, החיבור למרכז שירה בנקי ז"ל יחד עם מרכז רבין.
מרדכי יוגב: היטיב לבטא את זה אורי, אביה של שירה, על המצוקות של השנים ועל הכאבים הגדולים של השנים.
מרדכי יוגב: אישית חוויתי את כאב העקירה בגוש קטיף וליווינו אותו שנה וחצי לפני וגם אחרי, והעניין הזה, אנחנו פה בוועדת חינוך, אז גוש קטיף ו-35 שנות ההתיישבות שלו, באמת פרק היסטורי בסיפור הישראלי, אולי גם פרק עתידי, כל אחד ייקח את זה למקומות שהוא רוצה בהם, ואני בהחלט רואה את זה גם לעתיד.
מרדכי יוגב: בהחלט המדינה לא הייתה ערוכה.
מרדכי יוגב: את זה אנחנו יודעים על בשרנו, לא בהיבט החינוכי המספיק ולא בהיבט של פתרון ולא בהיבט של פירוק.
מרדכי יוגב: באמת ההבדל בין גוש קטיף לצפון השומרון, ואני יודע מה מצבן של המשפחות ביד חנה, הוא מצב מפורק יותר ולא מצב קהילתי.
מרדכי יוגב: הצד הקהילתי והצד הבית-ספרי הוא היה צד מאוד חשוב בטראומות שכאלה ואולי כמפתח גם, שלא נדע, לבעיות כאלה בעתיד.
מרדכי יוגב: הצגת פה לקראת הסוף, ד"ר יצחק סיטרון, את הקשיים ואת הבעיות ואת הסיפורים שאולי עוד מושכים עד היום, גם בעיות פסיכיאטריות ובעיות אחרות.
מרדכי יוגב: חלק נגענו והכרנו, נשירה גדולה, נישואי בוסר, פירוק משפחות, בעיות רפואיות ובריאותיות בהיקפים יותר גדולים.
מרדכי יוגב: כן, יש מקום לפי דעתי להעמיד את זה, לשים את זה, כי אחרת נראה הכול טוב והיה כאב.
מרדכי יוגב: ברור שצריך לצאת מהמשבר למבשר, כמו שאמר עמנואל מורנו, השם יקום דמו, ביטוי שלו, וגם הוועדה הזאת שמחה מאוד, אני אומר בשם כל מי שלא נמצא פה עימנו, לברך את מרכז גוש קטיף.
מרדכי יוגב: שיתוף הפעולה הזה הוא בעיניי דבר גדול מאוד.
מרדכי יוגב: אולי לפני כן רק אומר כמה דברים, לברך גם את משרד החינוך ואת מרכז השלטון המקומי שכן לקחו, טיפלו וקלטו.
מרדכי יוגב: אינני בטוח, כמו שהמינהלת עוד לא נסגרה ויש לה קצוות, שלא ראוי להתייחס ולהסתכל, לעשות חשיבה נוספת על החריגים ואותו דבר גם להסתכל, לחשוב, להסתכל על חריגה.
מרדכי יוגב: כן יוח"א, לא יוח"א, אשכול 4,5.
מרדכי יוגב: השיקול בסוף הוא שלכם.
מרדכי יוגב: אני אשלח אותה גם אליכם חזרה עם אותה המלצה של להכיל את בתי הספר של מפוני גוש קטיף וצפון השומרון למסגרת יוח"א, יום חינוך ארוך, ויכול להיות שאם תבחנו, תבדקו שדווקא ביד חנה ואינני יודע אם בבני דקלים או במקום אחר, אבל יש תופעות עדיין.
מרדכי יוגב: התלמידים של התקופה ההיא כבר בוגרים, כבר הולכים לצה"ל, הכי קטנים מהם, אבל יש כנראה בשוליים, כך שמעתי רק לפני שבוע על יד חנה, אני אומר את זה מדברים שאמר לי מישהו מאותו סיפור דווקא של צפון השומרון.
<חיים הלפרין: אבל לא בטוח שיוח"א הוא הפתרון.
מרדכי יוגב: אינני יודע.
מרדכי יוגב: זו עוד אחיזה, זה עוד חבק שאוחז את האנשים במסגרת, כי הרי המסגרת התפרקה להם.
מרדכי יוגב: כתוצאה מזה הם בעטו בה, מיחס להורים ועד גיוס לצה"ל.
מרדכי יוגב: אומר עוד דבר אחד לכל הסיפור הזה וגם לאחדות הזו.
מרדכי יוגב: כשלא יודעים מה לעשות, והיינו בדילמות קשות, עצה של דודי שיחיה, מקבוצת סעד, גם כשאני אחרי ההתנתקות, הייתה לי אי ודאות.
מרדכי יוגב: כשלא יודעים מה לעשות, עושים מעשים טובים, ועושים אותם גם ביחד, כי גם מרכז שירה בנקי רוצה לעשות מעשים טובים.
מרדכי יוגב: גם מרכז רבין רוצה לעשות מעשים טובים למען החברה הישראלית, אז באמת היה פה היום בפתיחת יום גוש קטיף בכנסת, אני חושב דבר טוב, אור, להרבות אהבה, להרבות אור בעם ישראל בשנת ה-70.
מרדכי יוגב: אולי בזה נסיים גם את הוועדה הזאת, שתצא מכאן ברכה לעשייה משותפת של אור וטוב וריבוי אהבה.
מרדכי יוגב: תודה לכל המשתתפים, הישיבה נעולה.
יעקב מרגי: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, 13 בפברואר 2018, כ"ח בשבט התשע"ח.
יעקב מרגי: הנושא: מעקב אחר יישום מסקנות ועדת המשנה לעניין בחינת ימי הלימודים במערכת החינוך.
יעקב מרגי: הכותרת קצת הייתה נכונה אם המשרד היה מתכונן ליישם את מסקנות ועדת המשנה, אבל אנחנו התכנסנו כאן כדי לשמוע גם את יו"ר ועדת המשנה שהקמנו לטובת סוגיית החופשות.
יעקב מרגי: אני גם ארצה לשמוע על דרך, ברשותך עודד, למרות שיזמת, איך המשרד נערך ל"בית הספר של החגים" שאוטוטו מתרחש ומתרגש עלינו בפסח, אם המשרד והרשויות המקומיות עומדות לנוכח האתגר.
יעקב מרגי: אתן לחבר הכנסת עודד פורר לפתוח.
יעקב מרגי: אשמע גם את האורחים הנכבדים שיש לנו כאן ונראה לאן זה הולך, לאן אנחנו מתקדמים, כי באמת ההישגים קודם כול, "בתי ספר של החופש הגדול" הם איזו פשרה מכובדת שאנחנו מברכים עליה, אבל היא לא באה במקום.
יעקב מרגי: אין ספק שהשינוי הגדול, צריך להוביל אותו, ושוב אני אומר, אך ורק בהבנה ובהסכמה, בהובלה של כל הנוגעים בדבר.
יעקב מרגי: זה לא יכול להיות בהובלה חד צדדית של גורם מאן דהוא.
יעקב מרגי: יש משולש של מורים, הורים ותלמידים שצריכים להביא להם את הדבר הכי טוב והכי אופטימלי ומקסימלי, שלכולם יהיה win win.
יעקב מרגי: אני אומר את זה בכל דיון ואני חושב שזה אפשרי.
יעקב מרגי: זה לא בלתי אפשרי.
עודד פורר: אני מודה לך על ההסכמה שלך לקיים את הדיון הזה.
עודד פורר: אני חושב שזה חשוב, ולו בשביל שמסקנות ועדות הכנסת לא יהיו אות מתה.
עודד פורר: אני חייב לומר שבהקשר הזה של נושא מערך החופשות, זו דוגמא לאיך הממשלה ושר החינוך פשוט בוחרים במקום להוביל מדיניות, ללכת לאיזשהו קטע הכי קל שאפשר לעשות.
עודד פורר: אפשר לסגור פה איזושהי פינה, לייצר כותרת טובה ולא באמת ללכת ולגשת לעניין הזה לעומקו, שזה מה שאנחנו ביקשנו לעשות.
עודד פורר: אנחנו גם ביקשנו לעשות את הכול כמובן בהידברות.
עודד פורר: אשמח לשמעו מארגוני המורים על המשא ומתן בעקבות הדיונים פה, האם משהו ממה שעלה בדיונים פה, עלה בדיבורים מול ארגוני המורים.
עודד פורר: בסוף, ההמלצות שאנחנו הגשנו קבעו חמש נקודות מרכזיות: הראשונה אמרה, כן, תעשו "בית הספר של החופש הגדול" ו"בית הספר של החגים".
עודד פורר: זו אחת ההמלצות של הדוח שלנו וטוב שיישמו אותה, אבל היא המלצה הכי קלה, הכי פשוטה וגם אותה יישמו עקום, ואני תיכף אגע בזה.
עודד פורר: ההמלצה השנייה היא לעשות 'גשרים' וסופי שבוע ארוכים, אז בחוק ההסדרים, אדוני, שתדע, מביאים את קיצור שבוע העבודה, מורידים רבע שעה מכל שעה, 'ישראבלוף', במקום לבוא ולגשת ולעשות את מה שהציג פה מנכ"ל משרד התיירות, את מה שהציג ראש המטה של שר הכלכלה, שאומר, תלכו באמת על שישה סופי שבוע כאלה ארוכים, זה קיצור אמיתי.
עודד פורר: הסכימו לזה גם ארגוני המעסיקים.
עודד פורר: הבאנו אותם לשולחן הזה.
עודד פורר: הם הסכימו, הם שהתנגדו לחוק הזה בזמנו, א', שהחוק הזה עבר, של סופי שבוע ארוכים.
עודד פורר: אני הצבעתי נגדו במליאה, כי לא הסכמתי שזה יבוא על הראש של המעסיקים.
עודד פורר: באו המעסיקים ואמרו, כשאתם עושים את זה חלק מרפורמה, אנחנו בפנים.
עודד פורר: לא נגעו בזה כלל, לא עשו עם זה שום סיג ושיח עם ארגוני המורים.
עודד פורר: כמובן שכחלק מזה שנותנים עוד ימים, אמרנו, אפשר יהיה לקצר את החופש הגדול, ואולי המשמעותי ביותר, שזה אני חושב הצעד הראשון שמשרד החינוך היה צריך לעשות, הבסיסי ביותר, וזה לעבור לעבוד לפי הלוח העברי.
עודד פורר: זה עולה בימים.
עודד פורר: עוד לפני שאנחנו מדברים על לקרוע מימי החופש של המורים או להוסיף ימים, אנחנו מדברים על עומס החופשות.
עודד פורר: אנחנו מדברים על זה ששנת הלימודים, במקום שהיא תתחיל ב-1 בספטמבר, תתחיל ב-א' באלול.
עודד פורר: תמיד, מה לעשות, א' באלול יוצא חודש לפני א' בתשרי ואז זה תמיד ייצר חודש לפני החגים, קליטה טובה בבתי הספר, עוד יותר משמעותי, אגב, בחינוך המיוחד.
עודד פורר: מעבר לדקלרציה שבמדינת ישראל כל לוח השנה מתנהל לפי הלוח העברי בחופשות בבתי הספר חוץ מחופשת הקיץ, זה יוצר אבסורדים שאנחנו ניתקל בהם כבר השנה, ואני אשמח לשמוע איך משרד החינוך נערך לפתיחת שנת הלימודים הקרובה, שאגב, היא לא תיפתח ב-1 בספטמבר, כי זה שבת, היא תיפתח ב-2 בספטמבר.
עודד פורר: יבואו התלמידים בעיקר כיתה א', נרגשים, ביום ראשון, ואחרי שבוע, ביום ראשון שלאחר מכן, יצאו לחופשת חגי תשרי, כי יום ראשון שאחר כך זה ערב ראש השנה.
עודד פורר: ביום חמישי הם כבר יצאו ואז הם יחזרו חודש אחר כך ויתחילו עוד פעם את שנת הלימודים ועוד פעם את ההתאקלמות, והנה הלכו להם לאיבוד עוד עשרה ימי לימוד שהיינו יכולים לנצל אותם אחרת, וכל זה למה?
עודד פורר: כי מסרבים אפילו לדבר על זה מהחשש שארגוני המורים יגידו משהו.
עודד פורר: אני לא מפחד מארגוני המורים ואני לא מפחד מהאיומים שלהם, לא של ארגון המורים ולא של הסתדרות המורים, אבל כן צריך לשבת ולדבר איתם ולנהל איתם משא ומתן.
עודד פורר: אני חושב שבתוך רפורמה כזו אפשר יהיה גם לתת להם הישג, כי אנחנו חוסכים פה כסף למשק.
עודד פורר: היינו יכולים להעלות את שכר המורים ולקדם את מקצוע ההוראה, אבל משרד החינוך הלך לפתרון הכי קל.
עודד פורר: עכשיו אני גם אגע בפתרון הזה, אדוני, שגם עליו אנחנו נצטרך לדעתי לקיים פה דיונים פעם בחודש.
עודד פורר: אני לא רואה שיש פה איזשהו נציג של השלטון המקומי.
עודד פורר: יש פה ראש מועצה, אבל אני לא חושב שהוא בעניין הזה.
<יהודית גידלי: יש להם ועידה היום.
יעקב מרגי: ויתרנו על ועדת החינוך בוועידה של השלטון המקומי, כי היא נפלה בימי כנסת.
עודד פורר: אני אומר לך שהשלטון המקומי לא ערוך לקיים את "בית הספר של החגים", ומי שמצליח, אם יבוא לפה זכיין שיגיד לי שאין לו שום בעיה לגייס מדריכים לשלושה ימים ולארבעה ימים באמצע השבוע - - -
<קריאה: חמישה ימים.
עודד פורר: זה אף פעם לא חמישה ימים רצופים וזה תמיד יוצא יום כזה ויום כזה.
עודד פורר: אף אחד לא מנהל עסק בשביל שלושה-ארבעה ימים.
עודד פורר: זה לא עובד, לכן אני גם לא מאמין שזה יעבוד, אבל בבקשה, תמשיכו להוליך שולל את הציבור.
עודד פורר: בפועל, מהבשורה הגדולה שאפשר היה לעשות פה, ואפשר היה, אנחנו כרגע נמצאים מול אותה גברת אפילו לא בשינוי אדרת.
<פז כהן: טוב, קודם כול תודה רבה על הישיבה.
<פז כהן: נעשה הפרדה.
<פז כהן: אנחנו מאוד מברכים על המסקנות של הוועדה שהייתה בראשותו של עודד פורר ושוועדת החינוך עשתה, ואנחנו באמת מצרים על כך שהמסקנות לא יושמו ברובן, בטח על דברים שגם לא עולים כסף כמו התחלת שנת הלימודים ב-א' באלול ועוד.
<פז כהן: לגבי היישום של "בית ספר של החגים", אני כן רוצה להגיד שאנחנו נמצאים בתקשורת מצוינת עם משרד החינוך וגם עם מנהלי מחלקות החינוך.
<פז כהן: אנחנו מודעים לכך, ונאמר לנו שהיישום של התוכנית בפסח הזה יהיה קשה בגלל שזה קרה בדחק של זמן, ויחד עם זאת העדפה של כולנו שהתוכנית תצא לפועל גם אם היא לא תצליח בצורה מלאה, בידיעה שיש את כל הקשיים של יישום התוכנית, שהיא תצא לפועל כדי שההחלטה הזאת תהיה קבועה בחוק התקציב.
<פז כהן: גם לחנוכה שנה הבאה חמישה ימים וגם כבר בפסח שנה הבאה שתהיה לנו את התוכנית הזאת שתצא לפועל.
<פז כהן: שורה תחתונה, לגבי בית ספר של החגים, אנחנו מודעים ונמצאים בקשר ישיר גם עם משרד החינוך וגם עם מנהלי מחלקות החינוך ויודעים שהיישום הוא מאוד בעייתי ויהיה מאוד מוגבל.
<פז כהן: אנחנו כן רוצים שהרשויות יעשו את המקסימום ליישם, מתוך הבנה שלנו שזה בעייתי, ואנחנו כן מביעים קול זעקה ומחאה על כך, כבוד היושב ראש, שהמסקנות של הוועדה שהקימה בעצם ועדת החינוך, לא יושמו לחלוטין.
<פז כהן: לא הרגשנו שיש שום התייחסות אליהן, לא בנושא פתיחת שנת הלימודים, לא בנושא של המרת ימי חופשה של מורים שממילא נעדרים מבתי הספר, בכך שהם יתנו אותם בחזרה כהגמשת ימי חופשה של מורים, ובכל שאר המסקנות.
יעקב מרגי: יש ראש רשות פה?
<מוראד עמאש: אני מוראד עמאש, ראש המועצה המקומית ג'סר א-זרקא.
<מוראד עמאש: קיימנו אצלכם כאן דיון בנושא החינוך ביישוב.
יעקב מרגי: נכון, אז תן לנו גם על הדרך - - -
עודד פורר: ההיערכות שלכם לחופשת הפסח.
יעקב מרגי: אם השתנה משהו מאז.
<מוראד עמאש: עוד לא השתנה.
<מוראד עמאש: יש כוונות טובות של המחוז שמתחילים להזיז עניינים.
<מוראד עמאש: המנכ"ל החדש של משרד החינוך הגיע ליישוב לביקור והבטיח הבטחות שאפשר לקדם הרבה נושאים בג'סר, הרבה תוכניות, אבל אתה יודע, זה הליך ארוך טווח.
יעקב מרגי: אני מקווה שזה לא יהיה דיבורים כמו חול ואין מה לאכול.
<מוראד עמאש: נכון, ואני אשמח מאוד שיתקיים כאן דיון נוסף בעניין החינוך בג'סר.
<מוראד עמאש: אתה זוכר, בזמנו, לא הגיעו לא המנכ"ל ולא מנהלת המחוז ז"ל שהייתה דאז, אבל יש היום מנהל מחוז חדש.
<מוראד עמאש: אני חושב שחייב להיות דיון מעמיק בנושא החינוך בג'סר.
<מוראד עמאש: אינשאללה.
<מוראד עמאש: תודה רבה לך.
<מוראד עמאש: עכשיו בענייני החופשות.
<מוראד עמאש: אני אגיד לך, אני חלק מהשלטון המקומי ואנחנו מתכתבים בינינו כראשי רשויות ויודעים שזה לא ילך בצורה כזו.
<מוראד עמאש: אנחנו לא מוכנים.
<מוראד עמאש: אף אחד לא התייעץ איתנו בנושאים אלה.
<מוראד עמאש: היה חשוב לערב את ראשי הרשויות בעניין.
יעקב מרגי: חיים ביבס הוביל ביחד עם שר החינוך, עם מזכ"לית הסתדרות המורים בהידברות משותפת.
יעקב מרגי: הוא הוביל לכך שזה הכול בהסכמה היה.
יעקב מרגי: אני מאמין שחיים ביבס קיים דיונים אצלו והתייעצויות.
<מוראד עמאש: נכון, אבל אנחנו כראשי רשויות, אנשי שטח שמכירים את הסוגיות הקשות, לנו אי אפשר עכשיו - - -
יעקב מרגי: יש לכם לא את חופשת הפסח, חופשת האביב.
<מוראד עמאש: נכון, ב-21 במרץ.
יעקב מרגי: אתה מכיר את "בית ספר של החגים".
<מוראד עמאש: נכון.
יעקב מרגי: אצלך תהיה בעיה לגייס מדריכים או מורים לקייטנה הזו?
<מוראד עמאש: אני אגיד לך את האמת, אנחנו בחופשה הגדולה מביאים חברה חיצונית להפעיל את זה.
<מוראד עמאש: אנחנו נמצאים בתוכנית הבראה קשה מאוד, שקשה מאוד להביא מבחוץ עוד עובדים, להכניס אותם לרשות, כי אני אצטרך לשלם מקופת הרשות ואחר כך להביא את הכסף ממשרד החינוך.
<מוראד עמאש: יהיה לי קושי רב ליישם את זה.
<מוראד עמאש: בגלל זה אני במצב מיוחד.
יעקב מרגי: מימון ביניים?
יעקב מרגי: חיים הלפרין.
<חיים הלפרין: התכנון הוא לשלם לרשויות בתחילת אפריל.
<חיים הלפרין: זה אומר שהם עוד לא הוציאו שקל.
יעקב מרגי: עוד לא הוציאו שקל.
עודד פורר: מה זאת אומרת לשלם להם?
עודד פורר: איך תשלם להם?
עודד פורר: תעביר להם בלי קבלות?
<חיים הלפרין: היתרון ברשות מקומית הוא שאתה גם יכול אחר כך לקזז אם יש לך בעיה.
יעקב מרגי: תראה, בבית הספר של האביב, במקרה שלכם, אתם בסוציו אקונומי כמעט כמו סביון.
יעקב מרגי: אצלכם זה חינם.
יעקב מרגי: אם יש מימון ביניים מקדים?
<מוראד עמאש: אם אני אקבל את המימון הזה, אני מבטיח שאני אפעיל את התוכניות האלה.
<מוראד עמאש: זה הכול לטובת הילדים שלנו, שלא ישוטטו ברחובות.
יעקב מרגי: מאיר אסרף, אתה רוצה לומר משהו?
עודד פורר: ספר על המשא ומתן שמתנהל אתכם.
<מאיר אסרף: אנחנו, כזכור, לא בירכנו את מסקנות הוועדה אבל השתתפנו בכל דיוני הוועדה, ועדת המשנה.
<מאיר אסרף: אנחנו הודינו ליושב ראש ועדת המשנה על כך שלא נכפה פתרון באמצעות חקיקה, אלא שהובילו אותנו לחדר המשא ומתן.
<מאיר אסרף: אנחנו כמובן במסגרת הסכמי שכר מנהלים שיח על כל נושא שקיים.
<מאיר אסרף: אנחנו לא יודעים אם אנחנו נסכים או לא נסכים, אנחנו רק יודעים שמבחינתנו העובדה שהולכים לכיוון של פתרונות מוסכמים ולא פתרונות כפויים, זו דרך המלך, כי לא יתכן שישנו את מסגרת ההעסקה של עובדי הוראה באמצעות חקיקה.
<מאיר אסרף: העמדה הזו לא מקובלת עלינו כפי שציינו לאורך דיוני הוועדה.
<מאיר אסרף: גם הנושא הזה עלה לדיון בפני בית המשפט העליון שדיבר על התאמת לוח החופשות.
<מאיר אסרף: בית המשפט העליון גם קיבל את העמדה הזאת שזה חלק מתנאי העבודה.
<מאיר אסרף: הוא גם ציין בפני משרד החינוך שמשרד החינוך יזמין וישמע גם את ההורים במסגרת חלק מההיערכות שלו.
יעקב מרגי: זו אמירה חשובה.
יעקב מרגי: אני מבין שהקטע של החקיקה, גם אני חושב שכשיש ארגון יציג וחזק וגדול, טוב שכך.
יעקב מרגי: לציבור גדול פתרונות באמצעות חקיקה הם חד צדדיים, הם דרקוניים, זה לא נכון, אבל אין ספק, קודם כול זו אמירה חשובה מה שאתה אומר.
יעקב מרגי: פתוחים להידברות קודם כול.
יעקב מרגי: מהידברות לא מתים, אבל קודם כול פתוחים להידברות, האוזן כרויה ואדרבא.
<מאיר אסרף: אבל מתנגדים לשינוי לוח החופשות.
יעקב מרגי: איך שהוא נראה היום, חד צדדי, ודאי שיתנגדו.
יעקב מרגי: גם עודד לא רוצה שיהיה חד צדדי.
יעקב מרגי: ברגע שיהיה איזה פתרון של win win, מה שנקרא, המורים יחזקו גם את המעמד שלהם, גם את השכר שלהם.
יעקב מרגי: בסוף גם הם הורים.
<מאיר אסרף: גברת יפה בן דוד ביקשה ממני גם להדגיש את הנושא הזה, שאת ההתנגדות שלנו אנחנו נשמיע בחדרי המשא ומתן.
יעקב מרגי: אין ספק, מקובל, לגיטימי.
עודד פורר: השאלה אם ניהלו אתכם משא ומתן על המסקנות.
<פז כהן: מה עם הגמשת ימי חופשה של מורים?
<פז כהן: דיברתם על זה?
<פז כהן: יש לכם עמדה?
יעקב מרגי: אני חושב שהוא אמר הכול.
יעקב מרגי: הוא אמר כל מה שאנחנו רוצים לשמוע, במגבלות שיש לו.
יעקב מרגי: הוא אמר, אנחנו את דעתנו נשמיע בשולחן המשא ומתן.
יעקב מרגי: הם צודקים.
יעקב מרגי: אם אני הייתי המורים עכשיו, הייתי גם מתנגד חד צדדי.
יעקב מרגי: אתה רוצה לשנות את מערך החופשות?
יעקב מרגי: כנס איתי לחדר משא ומתן.
יעקב מרגי: יש לי גם לומר, בצדק.
יעקב מרגי: השאלה היא שאלה למשרד החינוך ולאוצר.
יעקב מרגי: יש קולות בציבור בקרב המעסיקים, בקרב ההורים, שאומרים שהמצב הזה מכביד.
יעקב מרגי: אנחנו מדברים על הקורנפלקס, על הרפורמה של הקולגייט.
יעקב מרגי: על הכול אנחנו מדברים.
יעקב מרגי: זה חלק מאותן רפורמות כדי להשלים את התמונה.
יעקב מרגי: צריך גם להתעסק עם זה.
יעקב מרגי: אם אתה שואל אותי, כן, משרד החינוך צריך באומץ.
יעקב מרגי: אני לא מבין למה יש לו רתיעה מכך.
יעקב מרגי: קודם כול לקחת את המסקנות, לשים אותן לפניו, לא מחייבות.
יעקב מרגי: ללמוד אותן.
יעקב מרגי: יכול להיות שעינו תצוד לאור האילוצים, חלק מההמלצות שהן כן ישימות וגם האוצר יוכל לחיות עם זה וגם המורים יוכלו לחיות עם זה וההורים והתלמידים ייהנו מזה.
יעקב מרגי: זו הקריאה שלנו.
יעקב מרגי: גם עודד כיו"ר ועדת משנה לא בא ואמר, כזה ראה וקדש.
יעקב מרגי: הוא קבע חמישה מודלים.
יעקב מרגי: קשה לקחת את ההגה של מכונית שדוהרת בירידות ולעשות סיבוב חד.
יעקב מרגי: אף אחד לא רוצה לעשות סיבוב חד, אבל המגמה, במיוחד שיש הסכמה ציבורית רחבה, שיש צורך להתאים את מערך החופשות של הורים עם לוח השנה העברי, לכן אני חושב שפה צריכה להיות אמירה ראשונה של משרד החינוך, לא של אף אחד אחר.
יעקב מרגי: מי מדבר מטעם משרד החינוך?
יעקב מרגי: אתם רוצים אוצר קודם כול?
עודד פורר: רגע, האוצר מייצג את משרד החינוך?
יעקב מרגי: לא, את הקופה של המדינה.
<שאול קירשנבום: יש פה שני נציגים, גם אגף שכר פה וגם אגף התקציבים.
יעקב מרגי: אני מוכן לשמוע את שניכם.
<שאול קירשנבום: אגף שכר יתייחס לענייני הסתדרות המורים.
יעקב מרגי: אגף שכר יאמר את אותם דברים שאמר מאיר אסרף מהמורים, בזווית שלו.
<אסף שירמן: אסף שירמן, אגף שכר והסכמי עבודה.
<אסף שירמן: הדיון הזה צריך להתחלק לשני חלקים.
<אסף שירמן: קודם כול מבחינת הוועדה של חבר הכנסת פורר, הוועדה הזו הייתה בהחלט יוזמה מבורכת.
<אסף שירמן: גם אנחנו עשינו עבודה פנימית אצלנו, בדקנו את כל החלופות השונות, עשינו עבודת עומק.
<אסף שירמן: בהחלט יש הרבה איך לקדם את הנושא הזה ואנחנו כן מעוניינים לקדם אותו בטווח הארוך.
<אסף שירמן: זה דברים שצריך לקדם במסגרת של משא ומתן.
<אסף שירמן: דברים כאלה לא עושים באופן חד צדדי, זה לא מקובל, בטח במערכת יחסי עבודה, ויעיד חברי פה.
<אסף שירמן: אנחנו הכול עושים בהידברות ולא באופן חד צדדי.
<אסף שירמן: כאן זה המקום לעשות את ההפרדה לגבי הטווח הקצר, וגם חברי שאול יציג את זה, את התוכנית שהושגה.
<אסף שירמן: בסוף הייתה בעיה ואת הבעיה הזו היה צריך לפתור.
<אסף שירמן: היה פער מאוד גדול.
<אסף שירמן: עדיין קיים פער בין ימי החופשות בבתי הספר של התלמידים לבין החופשות של ההורים, ואת הפער הזה שהיה אפשר לגשר עליו בטווח הקצר, בין אם הפתרון הזה הוא יקר יותר או פחות, אבל זה פתרון שנותן מענה לצורך קיים, גם אם לא מענה מלא, אבל הוא נותן מענה והוא כן מסייע וכן תורם וכן אפילו יש לו ערך כלכלי בכך שהעובדים לא יצטרכו לקחת ימי חופשה אלא לצאת לעבוד בזמן שהילדים שלהם במסגרות, יש לכך ערך וצריך לעשות את ההפרדה.
יעקב מרגי: אותך מיציתי כבר בשלב המשא ומתן.
יעקב מרגי: כל השאר זה של שאול.
יעקב מרגי: תאמר לנו כמה עלות מוערכת גם של "בית הספר של החופש הגדול", של הקיץ ושל החגים, ביחד.
<שאול קירשנבום: שאול קירשנבום, רפרנט חינוך, אגף תקציבים.
<שאול קירשנבום: לגבי תוכנית "בתי הספר של הקיץ", מה שכבר מתקיים כמה שנים, כיום התוכנית פועלת בכיתות א' עד ג'.
<שאול קירשנבום: סך עלות התוכנית הוא 225 מיליון ₪ והיא פועלת בהצלחה.
<שאול קירשנבום: מורים מרוצים.
<שאול קירשנבום: פועל מצוין.
<שאול קירשנבום: התוכנית החדשה שעכשיו התגבשה היא תוכנית להוספת עשרה ימים במהלך השנה, חנוכה ופסח, חמישה ימים בחנוכה, חמישה ימים בפסח.
<שאול קירשנבום: עלות התוכנית היא 400 מיליון ₪ לשנה ובאמת היא מספקת מענה קריטי ודחוף להורים.
<פז כהן: עברו 400 או 300?
יעקב מרגי: 380 עברו.
יעקב מרגי: זה התייקר מאז ב-20.
עודד פורר: לא, אבל אל תדאג, ינוצלו אולי 200.
<פז כהן: רק בשביל לדעת.
<שאול קירשנבום: כן, העלות של התוכנית היא 400 מיליון ₪.
יעקב מרגי: פז, אספר לך בדיחה.
יעקב מרגי: היה לי בוס שהיה מספר לי אותה כל הזמן.
יעקב מרגי: כיתת תלמידים הייתה בסיור באיזה מוזיאון.
יעקב מרגי: בא מדריך טיולים, אמר להם, אתם רואים את הכד הזה?
יעקב מרגי: יש לו מיליון שנה ושבועיים.
יעקב מרגי: כל התלמידים קיבלו את זה כאקסיומה.
יעקב מרגי: הקטנצ'יק ההוא בסוף השורה אמר, רגע, רגע, מיליון שנה אני הבנתי, שבועיים מאיפה?
יעקב מרגי: הוא אמר, לפני שבועיים גמרתי את הקורס.
יעקב מרגי: אמרו לנו שזה בן מיליון שנה.
יעקב מרגי: זה מה שקרה עם ה-380 עד 400.
יעקב מרגי: בסדר, כ-400.
<שאול קירשנבום: העלות היא 400 שנה והמודל דומה מאוד למודל של החופשות שהושג בהסכמה עם השלטון המקומי.
<שאול קירשנבום: אני מבין שכמובן בסופו של דבר ההפעלה הראשונה היא בעוד חודשיים-שלושה וצריך להיערך לזה, אבל אני מאמין - - -
יעקב מרגי: אין ספק שהפתרונות שניתנו ל"בית הספר של הקיץ" ול"בית הספר של החגים" נותן מענה כלשהו.
יעקב מרגי: מצד אחד זעקנו שלוח השנה העברי לא תואם את לוח החופשות של ההורים ושל המעסיקים.
יעקב מרגי: זה נתן פתרון.
יעקב מרגי: אני אומר לכם, כל הכבוד, באומץ של האוצר ושל שר החינוך שמו את הסכום המבוקש.
יעקב מרגי: צריך לוודא רק שזה ייושם בצורה מיטבית.
יעקב מרגי: קיץ, אני מבין.
יעקב מרגי: חנוכה, עוד אפשר.
יעקב מרגי: מי שיפריע לזה, זה אולי אלה שעושים כסף מהפסטיגלים, אבל פסח, מה לעשות, את החמישה ימים האלה גם ההורים שהם מורים, רוצים וצריך להיערך לכמות גדולה של מדריכים, כי המורים לא יתנדבו.
יעקב מרגי: המסלול הוא רצוני.