GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עליזה לביא: באנגלית מותר.
יוסף ג'בארין: גם בערבית אסור.
<סמי קדוש: - - -
מירב בן ארי: כמה סטודנטים צרפתים לומדים במוסדות ההשכלה הגבוהה?
עליזה לביא: דוברי צרפתית.
<סמי קדוש: 1,200, 1,200 כל שנה באים.
<סמי קדוש: אני גם יכול לדבר על דרום אמריקאים וכו'.
<סמי קדוש: יש איזה מחסום שהמל"ג צריך להתייחס אליו.
<סמי קדוש: אנחנו בבעיה.
<סמי קדוש: גם אם מינהל הסטודנטים עושה את עבודתו נאמנה אנחנו לא מדברים רק על מלגות.
<סמי קדוש: יש בעיות.
<סמי קדוש: אותה התייחסות של החרדים ושל הערבים – לעולים יש דברים ספציפיים שהמל"ג צריך לתת עליהם את הדעת.
<סמי קדוש: אני שוב מתפלא - - -
עליזה לביא: הרמה של היע"ל, שהגביהו את הרף.
<סמי קדוש: נכון, ויש עוד דברים.
מירב בן ארי: אורנן, אנחנו רוצים תשובה לוועדה.
מירב בן ארי: אמרתי כאן גם לחברת הכנסת לביא, התופעה של סטודנטים צרפתיים - - -
מירב בן ארי: לא, אני לא אומרת דוברי צרפתית כי יש גם הרבה חבר'ה ישראליים שהם דוברי צרפתית והם חיים פה כמובן, אבל צרפתים שהגיעו בשנים האחרונות בשל תופעת האנטישמיות.
עליזה לביא: הם גם ציונים.
מירב בן ארי: ברור, אין ספק, הם יכלו לבחור ללכת לארצות הברית אבל הם הגיעו לפה, הכול מתוך ציונות.
מירב בן ארי: נתקלנו בזה בנושא אחר שגם ניהלתי פה בוועדה, בנושא של נוער בסיכון, חבר'ה שהגיעו מצרפת ולא נתנו להם מענה, אז אני רוצה למנוע את זה.
מירב בן ארי: הם כבר הגיעו לאקדמיה.
מירב בן ארי: אני רוצה שהמל"ג ייתן תשובה לוועדה – ואל תפנו אותי למשרד העלייה והקליטה, אני יודעת מה קורה שם – האם יש התייחסות מסוימת במל"ג לסטודנטים שהגיעו מצרפת?
מירב בן ארי: כי יש בשנה-שנתיים האחרונות גל של עליה מצרפת והשאלה היא האם אנחנו ערוכים כדי שלא נפספס אותם?
מירב בן ארי: אני לא רוצה שהם יחזרו ללמוד בפריז או במקום אחר כי הם הגיעו לכאן מסיבות של ציונות.
עליזה לביא: שלא לדבר שהלימודים בצרפת הם חינם.
מירב בן ארי: עוד מישהו מהסטודנטים רוצה לדבר?
<עליזה ליזי המאירי: אני רוצה לדבר על הקוד האתי.
<עליזה ליזי המאירי: עוד כשביקשנו אותו - - -
מירב בן ארי: לא, אני מצטערת.
מירב בן ארי: אני מאוד מבקשת, זה לא דיון על הקוד האתי.
מירב בן ארי: אני יכולה להגיד לך שבאופן אישי ביקשתי דיון מיוחד בוועדת החינוך על כך, יש לנו הרבה מה לומר, רצינו את כל השדולה לעשות על הקוד האתי.
<עליזה ליזי המאירי: למה לא?
מירב בן ארי: כי יש פה אילוצים וסיבות אחרות, לכן אל תפתחי לי את זה.
עליזה לביא: יש פה אילוצים, אם את רוצה אחרי זה אני אספר לך.
עליזה לביא: התוכנית היתה הקוד האתי.
<עליזה ליזי המאירי: אפשר להגיד רק מילה אחת?
<עליזה ליזי המאירי: המצב קטסטרופה הרבה יותר ממה שחשבנו כשביקשנו את הקוד האתי וסטודנטים חיים בפחד, בפחד כמו באיראן.
<עליזה ליזי המאירי: זה המצב במדינת ישראל.
<עליזה ליזי המאירי: סטודנטים מפחדים לדבר בפייסבוק הפרטי שלהם, אני לא מדברת על פורומים ובכיתה.
עליזה לביא: על מה לדבר?
<עליזה ליזי המאירי: להביע תמיכה בקוד האתי גם כשהם רוצים אותו.
<עליזה ליזי המאירי: זאת אומרת שסטודנט שהוא בעד הקוד האתי אפילו מפחד לומר את זה – זה נראה לכם בסדר?
מירב בן ארי: אני מבינה אותך, מבינה ללבך ואף מזדהה.
מירב בן ארי: אני מתנצלת אבל זה לא דיון על הקוד האתי.
עליזה לביא: אנחנו נקיים אותו.
מירב בן ארי: אנחנו ביקשנו במיוחד, הגשנו מכתב ליו"ר הוועדה, שתדעי.
<עליזה ליזי המאירי: תודה.
מירב בן ארי: עוד הערות לגבי יום הסטודנט?
מירב בן ארי: אני חייבת לסיים אז, מיכל, מילה אחרונה.
<מיכל גלברט: ביחד עם ות"ת-מל"ג ובשיתוף של התאחדות הסטודנטים בנינו את התוכנית הרב-שנתית.
<מיכל גלברט: חשוב היה רק להתייחס שמבחינתנו התוכנית הרב-שנתית היא כלי להשיג את המטרה החשובה ביותר שהיא צמיחה של המשק והעלאת הפריון.
<מיכל גלברט: כלומר, בתוכנית הזאת ניתן הדגש לאיך הופכים את המערכת ומקדמים אותה להיות חוליה שמקשרת לשוק התעסוקה בצורה שהיא הרבה יותר טובה, וזה מתחיל בכך שהסטודנט שצריך לבחור מה הוא הולך ללמוד, שהוא יידע מה השכר שמחכה לו בסוף הלימודים.
<מיכל גלברט: זה מיזם שאנחנו עושים יחד עם משרד המדע בשביל לקדם את הנושא הזה.
<מיכל גלברט: הרבה מאוד כסף שהוקצה לנושא של פתיחת ההיצע של מדע וטכנולוגיה.
<מיכל גלברט: היום הרבה מאוד סטודנטים רוצים לבחור במקצועות האלו אבל אי אפשר לקבל אותם בגלל שיש חסמים של היצע, אם זה בינוי, סגל ותקציבים שונים, אז בעצם התרנו את כל החסמים האלו.
<מיכל גלברט: נושא של הנגשה ושילוב אוכלוסיות – זה חשוב מטעמי שוויון ההזדמנויות בראש ובראשונה, אבל זה לא פחות חשוב מבחינה של צמיחה של המשק.
<מיכל גלברט: המשק, אם אנחנו נסתכל על המגמות הדמוגרפיות בעוד מספר שנים, המשק שלנו פשוט לא יצמח ללא שילוב של האוכלוסיות האלה באקדמיה כי זה השער אחר כך לשוק התעסוקה.
<מיכל גלברט: נושא של הגברת ייצוג של נשים במדע וטכנולוגיה – גם כאן, כשאנחנו מדברים עם חברות במשק, החסם העיקרי לצמיחה של חברות היום, חברות טכנולוגיה, סטארט-אפים, חברות הייטק גדולות וכו', זה הנושא של המחסור במהנדסים, ואם אנחנו לא נפתור את זה באמצעות שילוב של נשים - - -
מירב בן ארי: יש לנו דיון, מיכל, בהמשך היום, בוועדת העבודה והרווחה על החינוך הטכנולוגי.
<מיכל גלברט: זה יותר מהחינוך הטכנולוגי, זה ממש תואר שלם באוניברסיטאות ובמכללות.
<מיכל גלברט: זה קצת שונה מהחינוך הטכנולוגי כי היום מה שחסר לחברות זה אותם מהנדסי עלית בתחומי המחקר והפיתוח ופחות בתחומים שנלווים לזה, ואת זה לומדים רק באוניברסיטאות ובמכללות היום.
<מיכל גלברט: אז הנושא של הגברת הייצוג של נשים הוא קריטי כי המשק לא יוכל להמשיך ולהסתמך אך ורק על גברים שלומדים את המקצועות האלו.
מירב בן ארי: תודה רבה, מיכל, ציינת שני נושאים מאוד חשובים, גם הנושא של התעסוקה וגם הנושא של נשים בחינוך הטכנולוגי.
מירב בן ארי: אני ויהודית דיברנו כמה אנחנו נתקלים בבתי ספר באותם ילדות שכן לומדות את חמש היחידות אבל לא ממשיכות אחרי הצבא עם זה.
<מיכל גלברט: רק שליש מבוגרות חמש יחידות ממשיכות למקצועות האלה.
מירב בן ארי: עסקנו בזה גם.
מירב בן ארי: קודם כל, כל מי שרוצה – יש את השדולה בשעה 12:00, באולם "ירושלים" ואתם מוזמנים כמובן לבוא, זו שדולה חשובה.
מירב בן ארי: אני רוצה לומר שלושה דברים לסיכום הדיון: אחד, כמו שאמרתי למל"ג, אני רוצה התייחסות לסטודנטים צרפתים, יוצאי צרפת, איך שנקרא לזה.
מירב בן ארי: אני לא אומרת "דוברי צרפתית" כי יש הרבה דוברי צרפתית שלא הגיעו בשנים האחרונות.
מירב בן ארי: כן התייחסות ספציפית במכתב לוועדת החינוך כדי לדעת מה אתם עושים כי בסופו של דבר – הוא נתן כאן הערה מאוד חשובה – זו תופעה חדשה, זו תופעה שאנחנו צריכים לחבק אותה כי אנחנו רוצים שהם יישארו כאן, אנחנו לא רוצים שהם יעזבו, למרות שהם יכולים ללמוד שם, כמו שאמרנו, גם בחינם.
מירב בן ארי: זו תופעה אחת שאני רוצה התייחסות.
מירב בן ארי: דבר שני שאני אשמח לדעת גם מהמל"ג הוא הנושא של הכוון תעסוקתי וכמה מוסדות בארץ – נלך רק על המתוקצבים, על הלא-מתוקצבים אני אברר בעצמי – אין להם הכוון תעסוקתי.
מירב בן ארי: אמרה כאן עדי בצדק, לא היינו מעורים בפרטים.
מירב בן ארי: לכמה מוסדות אקדמיים בארץ אין בכלל הכוון תעסוקתי?
מירב בן ארי: אנחנו רוצים לדעת כי הנושא של התעסוקה שמוגדר בתוכנית החומש – וגם לזה עדי התייחסה בתחילת דבריה – הוא נושא שחייב חייב טיפול.
מירב בן ארי: ראינו איך הנושא של ההשמה לא מתחבר עם האקדמיה וזה נושא שאנחנו חייבים לקחת ברצינות.
מירב בן ארי: הדבר השלישי שאני רוצה להגיד ואתו לסכם הוא שזהו יום חגיגי, שמתעסק בנושאים של הסטודנטים.
מירב בן ארי: לא כל ועדה תגיע לנושאים פרקטיים כמו שנגיד עכשיו לקחנו, אבל כן כל ועדה תעסוק בסטודנטים ובעיני זה יום בעל חשיבות מאוד גבוהה.
מירב בן ארי: אמרתי את זה בתחילת דברי, אנחנו עוסקים בסטודנטים כל השנה, ועדת החינוך כל שבוע-שבועיים מנהלת דיונים בנושא של סטודנטים, זה לא נושא של יום אחד, בואו לא נתבלבל, זה נושא שמתעסקים בו כל השנה.
מירב בן ארי: לכן, אם דברים לא מסתיימים היום אנחנו נדון, יכול להיות שנצטרך דיון מיוחד בנושא של סטודנטים עולים, יכול להיות שאנחנו נעשה את זה בוועדת החינוך.
מירב בן ארי: מה שבטוח, שהוועדה הזו מגויסת – כמו כל שאר ועדות הכנסת אבל זו במיוחד – לנושא של הסטודנטים, גם אני, גם חבר הכנסת מרגי, גם חברי הכנסת שישבו כאן וגם חברי כנסת שעכשיו נמצאים בוועדות אחרות בנושאים של הסטודנטים, אז חשוב שתדעו.
מירב בן ארי: אמרו כאן גם רם וגם ג'בארין שיש פה גב חזק לסטודנטים, תנצלו אותו ותשתמשו בו ככל האפשר כדי לקדם נושאים סטודנטיאליים חשובים.
מירב בן ארי: לכו לוועדות האחרות שעוסקות בסטודנטים היום, חשוב מאוד שתהיו שם בשבילם.
יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך של הכנסת.
יעקב מרגי: היום יום רביעי, ב' בטבת התשע"ח.
יעקב מרגי: הנושא: הצעת חוק להנצחת מורשת גוש קטיף וצפון השומרון (תיקון – הגדרת מוסד להשכלה גבוהה).
יעקב מרגי: מי מתכוון להסביר לנו?
יעקב מרגי: היועצת המשפטית או המציע?
<מירב ישראלי: המציע.
בצלאל סמוטריץ': באמת שאין הרבה.
בצלאל סמוטריץ': החוק הוא פשוט, דברי ההסבר הם פשוטים.
בצלאל סמוטריץ': בחוק המקורי הוקמה מועצה שמקימה ומנהלת מרכז שינציח את מורשת ההתיישבות בגוש קטיף וצפון השומרון וכולי וכולי.
בצלאל סמוטריץ': בחוק הוכנסה הגדרה מאוד מצמצמת של מה זה מוסד להשכלה גבוהה, שבאופן טבעי הדירה מהאפשרות לשלוח נציגים אל המועצה הזאת ממוסדות להשכלה הגבוהה שנמצאים בצד הנכון של הקו הירוק.
בצלאל סמוטריץ': כל הבקשה שלנו היא לתקן את העיוות הזה.
בצלאל סמוטריץ': השוויון – אני לא מתערב במי שולח את מי שולח אבל לא יכול להיות מצב שאי אפשר יהיה לשלוח.
בצלאל סמוטריץ': אין פה מוסדות להשכלה גבוהה דרג א' ומוסדות להשכלה גבוהה דרג ו' - -
יעקב מרגי: תתפלא לשמוע שכן יש אבל לא משנה.
בצלאל סמוטריץ': החוק הזה הוא פשוט, קטן.
בצלאל סמוטריץ': מוטב מאוחר מאוד מלעולם לא.
יעקב מרגי: אני אגיד לך: ידעתי שברגע שנתנכל באריאל כאוניברסיטה יתחילו הבעיות אבל למה טיפין טיפין?
יעקב מרגי: תעבור על כל ספר החוקים, איפה שיש שם מוסדות להשכלה גבוהה ותעדכן.
בצלאל סמוטריץ': אתה מכיר את החוק שעבר בשבוע שעבר, ביום שני.
יעקב מרגי: שבוע שעבר נכתב, שבוע שעבר עלה בטרומית ורציתם שבשבוע שעבר גם יהיה.
בצלאל סמוטריץ': אני לא רציתי כלום אבל אני יודע שאתה רוצה.
יעקב מרגי: יהיה בעזרת השם.
<מירב ישראלי: שמשרדי הממשלה יאמרו.
<מירב ישראלי: אני מבינה שוועדת שרים לענייני חקיקה תמכה.
<מירב ישראלי: קיבלנו איזה שהוא תיקון ניסוחי שמקובל בעיקרון.
<מירב ישראלי: אם מישהו עוד רוצה להגיד משהו?
יעקב מרגי: משרד ראש הממשלה נמצא?
<אופירה חפצדי: נמצאת.
<אופירה חפצדי: אין התנגדות.
<עומרי גולן: אני מהלשכה המשפטית במל"ג-ות"ת.
<עומרי גולן: גם למל"ג אין כמובן התנגדות.
<עומרי גולן: רק אציין שהצעת חוק המל"ג (תיקון מוסדות ישראלים באזור), ככל שהיא תעבור, צפויה לייתר את כל התיקון הזה.
<עומרי גולן: כמובן שלא יהיה מל"ג אז כל התיקון הזה כבר לא יהיה רלוונטי אבל מבחינה ניסוחית אני רק אעיר שנוסח החוק כמוש הוא פורסם, הוא בסדר גמור מבחינתנו ואנחנו מקבלים את הנוסח שפורסם.
יעקב מרגי: מי עוד?
<עדן אברהם: אני ממשרד המשפטים.
<עדן אברהם: אני מצטרף לעמדה של המל"ג.
<עדן אברהם: זאת אומרת, במידה והחוק שעבר בוועדת שרים באמת צריך לעבור ומל"ג היה או שאנחנו נצטרך לעשות את התיקון הזה, בעצם התיקון שנעשה עכשיו יתבטל - -
<מירב ישראלי: זה רלוונטי לעוד הרבה מאוד חוקים כך ש...
<מירב ישראלי: אם וכאשר...
בצלאל סמוטריץ': אני מציע שנתקדם, ואם הוא - -
יעקב מרגי: לא, לפי הדוברים נראה לי שהם רוצים שתחכה עד שיעבור...
יעקב מרגי: בבקשה מוטי.
מרדכי יוגב: אגיד רק שלושה משפטים חשובים: הנצחת מורשת ההתיישבות בגוש קטיף וצפון השומרון הוא נושא חשוב ממדרגה ראשונה.
מרדכי יוגב: כלל ההתיישבות ברחבי ארץ ישראל.
מרדכי יוגב: ופה, כאשר נהרס גוש יישובים וגוש ויישוביו, המורשת חשובה.
מרדכי יוגב: ככה לגבי מורשת יישובים נוספים, אם בצפון, אם בגוש עציון, אם במקומות אחרים, ובזכירה סוד הגאולה.
מרדכי יוגב: אני שמח ביוזמה של חברי בצלאל שהצטרפנו אליה, והנציגים הנמצאים בפורום, בוודאי שאין להפלות בין מוסד להשכלה גבוהה למוסד להשכלה גבוהה.
מרדכי יוגב: אני מברך על החוק כפי שהוא.
חיים ילין: אני הייתי שם מהיום הראשון, בצער אני אומר את זה.
חיים ילין: וכל דבר שניתן לעשות, זה לא משנה כרגע את הפרשנות.
חיים ילין: כל אחד מפרש את הדברים אחרת, מפינוי עד עקירה וממורשת עד...
חיים ילין: קודם כל, אני חושב שהמילה "מורשת" לא נכונה כי אתה לא כותב מורשת על פינוי או על עקירה שעשית.
חיים ילין: אמרתי את זה כבר אז.
חיים ילין: אני יודע מה היתה הכוונה - הכוונה היא למורשת של גוש קטיף בגוש קטיף.
חיים ילין: אני מבין את זה אבל לא כולם מבינים את מה שנכתב, ומה שאני אומר הוא שגוש קטיף נתפס כמקום שאתה פינית בלי הסכם, שזה לא משנה מה דעותיך הפוליטיות.
חיים ילין: מדינת ישראל לא יכולה אפילו אבן אחת לפנות בלי הסכם, ועל זה היה ויכוח מר באותה תקופה.
חיים ילין: צר לי שבסופו של דבר פינינו בלי שהיה סכם.
חיים ילין: במצב הזה אנחנו נראים חלשים מאוד, ומה שיש היום זה מורשת טילים כבר 17 שנה, שאף אחד לא כותב עליה חוץ ממוזיאון בשדרות.
יעקב מרגי: נקריא.
בצלאל סמוטריץ': מה התיקון שביקשו?
<מירב ישראלי: אני אגיד עכשיו.
<מירב ישראלי: מקריאה: "הצעת חוק להנצחת מורשת גוש קטיף וצפון השומרון (תיקון – הגדרת מוסד להשכלה גבוהה), התשע"ז–2017 תיקון סעיף 2 1.
<מירב ישראלי: בחוק להנצחת מורשת גוש קטיף וצפון השומרון, התשס"ח–2008 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 2 – (1) אחרי ההגדרה ""הגנז", "הגנזך", "חומר ארכיוני", "מוסד ממוסדות המדינה"" יבוא: ""מוסד להשכלה גבוהה" – מוסד שהוא אחד מאלה: (1) מוסד מוכר כמשמעותו בסעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה התשי"ח-1958 (להלן – חוק המועצה להשכלה גבוהה); (2) מוסד שניתן לו היתר או אישור לפי סעיף 21א לחוק המועצה להשכלה גבוהה; (3) מוסד שהתואר שהוא מעניק הוכר לפי סעיף 28א לחוק המועצה להשכלה גבוהה;" למעשה, מדובר כאן – (3) מוסיף את המוסדות הנוספים, (2) מוסיף גם מוסדות שקיבלו הכרה זמנית עד ההכרה הקבועה.
<מירב ישראלי: "(2) בהגדרה ""מוסד מוכר", "המועצה להשכלה גבוהה"", המילים "מוסד מוכר" – יימחקו, במקום "כמשמעותם" יבוא "כמשמעותו" והמילים "התשי"ח–1958" – יימחקו.
<מירב ישראלי: תיקון סעיף 5.
<מירב ישראלי: שזה הסעיף המהותי שתכף אקריא אותו: 2.
<מירב ישראלי: בסעיף 5(7) לחוק העיקרי, במקום "במוסד מוכר בישראל" יבוא "במוסד להשכלה גבוהה".
<מירב ישראלי: " סעיף (5) למעשה הוא הסעיף שמקים את המועצה של המרכז הזה - -
יעקב מרגי: מרכז מורשת.
<מירב ישראלי: ואחד מהנציגים במועצה הוא איש הסגל האקדמי.
<מירב ישראלי: בעבר זה באמת היה איש הסגל האקדמי במוסד מוכר בישראל.
<מירב ישראלי: כרגע אנחנו משנים את זה למוסד להשכלה גבוהה.
<מירב ישראלי: לכן יבוא במקום איש הסגל האקדמי ומוסד להשכלה גבוהה כפי שהקראתי את ההגדרה לפי המלצת המועצה להשכלה גבוהה.
<מירב ישראלי: זה בגדול (7).
<מירב ישראלי: מה שמשרד המשפטים ביקש, למעשה ברגע שאנחנו מורידים ולא צריך יותר את ההגדרה של מוסד מוכר בסעיף ההגדרות, נשארת רק ההגדרה של המועצה להשכלה גבוהה.
<מירב ישראלי: מכיוון שהמועצה להשכלה גבוהה מוזכרת רק פעם אחת בחוק בסעיף 5(7), הם מציעים לא להשאיר את ההגדרה בסעיף ההגדרות אלא להשאיר את זה בסעיף הזה.
<מירב ישראלי: אני כמובן אביא את זה לנסחית שלנו, זה עניין טכני, מה שהנסחית תחליט, אני גם אעביר לכם את זה.
<עומרי גולן: אין צורך בסיפא כהגדרתה ב - - -
<מירב ישראלי: כן, אמרתי.
<מירב ישראלי: המועצה להשכלה גבוהה בדרך כלל אנחנו אומרים כמשמעותה בחוק ההשכלה הגבוהה.
<מירב ישראלי: אני אבדוק את זה עם הנסחית אבל זה ממש עניין ניסוחי בלבד.
יעקב מרגי: אם לכם אין, עלה לי משהו אבל אני אתאפק בינתיים.
בצלאל סמוטריץ': אתה רוצה שנכין...
יעקב מרגי: יש פה בעיה סמנטית אבל לא משנה.
יעקב מרגי: אני בלעתי אותה.
יעקב מרגי: אם אתם בלעתם אותה, אני בלעתי אותה.
בצלאל סמוטריץ': אתה רוצה שנחיל את הריבונות על אריאל בחוק הזה?
יעקב מרגי: עזוב, אי אפשר להעמיס על המוזיאון הקיקיוני הקטן הזה את כל הצרות של עם ישראל.
יעקב מרגי: תבנו אותו, אחר כך נדבר.
חיים ילין: אתה יודע שזאת השיטה, מנסים לפתור דרך החוק הזה את כל הבעיות של כולם.
חיים ילין: ככה זה עובד.
יעקב מרגי: רבותי, מי בעד התיקון להצעת החוק?
חיים ילין: אני יכול להצביע?
יעקב מרגי: הצעת החוק אושרה בוועדה ותעלה לקריאה ראשונה.
יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, 12 בדצמבר 2017, כ"ד בכסלו תשע"ח.
יעקב מרגי: הנושא, הצעת חוק להסדר ההימורים בספורט (תיקון מס' 7 – הוראת שעה) (תיקון), התשע"ח-2017, תיקון להצעת חוק ממשלתית.
יעקב מרגי: הסיכום של הדיון הקודם היה שמשרד התרבות לוקח כמה צעדים אחורה, מכין נוסח שמאפשר את המחאת זכות.
יעקב מרגי: תעדכנו אותנו.
יעקב מרגי: מי מעדכן אותנו?
יעקב מרגי: קודם משרד התרבות?
<מירב ישראלי: כן, כי אני, כאמור, ראיתי את זה רק הבוקר.
<יוסי שרעבי: הדס תציג את זה, אבל אנחנו מציגים כאן מתווה מוסכם.
<הדס פרבר אלמוג: בוקר טוב, המתווה המוסכם מחולק לשניים, קודם כל תהיה אפשרות לבצע המחאה למרכזים, זה מופיע כרגע בסעיף 9.
<הדס פרבר אלמוג: אנחנו הצגנו את התיקונים על גבי הנוסח המשולב, שיהיה יותר נוח להבין במה מדובר.
<הדס פרבר אלמוג: אגודת ספורט או מועדון ספורט יהיו רשאים להמחות למרכזים את הזכות לקבלת כספי הטוטו בתנאים הבאים: המרכז קבע אמות מידה שיאושרו על ידי עובדי משרד הספורט שמגדירות את הזכות לקבל מימון מקדים מהמרכז, המחאה תינתן אך ורק לשנה אחת בלבד ובגין הכספים של אותה שנה, היא לא תעלה על גובה הזכאות של הקבוצה מהטוטו.
<קריאה: סליחה, רק עדכון.
<קריאה: זה בשנה העוקבת.
יעקב מרגי: סליחה, תן לה להציג, אחר כך.
<קריאה: לא, היא פספסה מילה אחת.
<הדס פרבר אלמוג: נכון, בעד אותה שנה או בעד השנה העוקבת.
<הדס פרבר אלמוג: כלל ההמחאות לא יעלו על 10% מהתמיכה המגיעה לקבוצות של אותו מרכז.
<הדס פרבר אלמוג: כלומר אם קבוצות המכבי מקבלות 100 מיליון ₪ מהטוטו אז 10% זה 10 מיליון ₪ מהם, והמחאה לא תשמש לגביית חובות עבר.
<הדס פרבר אלמוג: בנוסף, כדי ליצור איזה שהיא תחרות על המימון המקדים וגם על התשלומים המרוכזים, אפשרנו לבצע המחאת זכות לתאגיד בנקאי או לנותן אשראי לפי חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים וכן לחברת ביטוח.
יעקב מרגי: ויש את הניסוח המשפטי המוסכם?
<הדס פרבר אלמוג: יש את הניסוח המשפטי המוסכם, עוד לא ישבנו על שיפוץ הנוסח, יש פה איזה טעות הגהה קטנה, אבל כעיקרון הנוסח מוסכם.
<יוסי שרעבי: אני רק אוסיף עוד דבר אחד.
<יוסי שרעבי: לגבי הקבוצות שיהיו זכאיות לקבל את המחאת זכות אנחנו סידרנו שהמרכזים יגדירו לנו את אמות המידה, אמות המידה יבואו לאישור שלנו וברגע שאנחנו נאשר את אמות המידה, על פי אמות המידה הם יוכלו להתנהל.
יעקב מרגי: בואו נראה איך כל זה מתנקז בהליך חקיקה תקין.
<מירב ישראלי: אנחנו ננסה לברר את זה נקודה נקודה, אני מציעה.
<מירב ישראלי: מה שאני מציעה, כדי שזה יהיה מסודר, צריך להקריא את הצעת החוק, גם את הנוסח הממשלתי, ולראות איך אנחנו משלבים - - -
יעקב מרגי: אנחנו עוקבים אחרייך.
<מירב ישראלי: אז אני מתחילה עם הנוסח הכחול שמונח בפניכם.
<מירב ישראלי: הצעת חוק להסדר ההימורים בספורט (תיקון מס' 7 – הוראת שעה) (תיקון), התשע"ח-2017.
<מירב ישראלי: תיקון שם החוק.
<מירב ישראלי: בחוק להסדר ההימורים בספורט (תיקון מס' 7 – הוראת שעה), התשע"ד-2014 (להלן – החוק העיקרי), בשם החוק, ב מקום "(תיקון מס' 7 – הוראת שעה)" יבוא "(תיקון מס' 7); מה שאומר שכל ההסדר הזה הופך להסדר קבע במקום הוראת השעה שהוא היה, לשלוש שנים.
<מירב ישראלי: זה סעיף 1.
<מירב ישראלי: עכשיו, סעיף 1 לחוק העיקרי, שזה תיקון מספר 7, זה בעצם הסעיף שמתקן את סעיף 9 לחוק הסדר הימורים בספורט.
<מירב ישראלי: תיכף אנחנו ניכנס לדברים החדשים.
<מירב ישראלי: הצעת החוק הממשלתית אומרת כך: בסעיף 1 לחוק העיקרי – (1) במקום כותרת השוליים יבוא "תיקון חוק להסדר ההימורים בספורט"; (2) במקום הרישא יבוא "בחוק הסדר ההימורים בספורט תשכ"ז-1967" בסעיף 9.
<מירב ישראלי: שוב, הורדנו את הוראת השעה.
<מירב ישראלי: סעיף 2 זה כבר תיקון חוק הספורט, אני מציעה שנעשה את זה אחר כך.
<מירב ישראלי: בעצם אנחנו נכנסים לדברים החדשים עכשיו.
<מירב ישראלי: יש לנו בנוסח שמשרד הספורט הניח בפנינו, התיקון הראשון הוא תוספת של פסקה (ב) לפסקה (4) בסעיף 9(ב1).
<מירב ישראלי: זה קצת מסובך.
<הדס פרבר אלמוג: מירב, ב-(3) יש טעות הגהה.
<הדס פרבר אלמוג: במקום לכתוב את זה פעמיים כתבנו את זה בטעות רק פעם אחת.
<מירב ישראלי: הבנתי, זה כמו התיקון שהיה במקור.
<הדס פרבר אלמוג: כן.
<מירב ישראלי: הפסקה הזאת מתייחסת גם ל-(3) וגם ל-(4).
יעקב מרגי: היא תוכנס פעמיים?
<מירב ישראלי: מבחינת נוסח אנחנו נבדוק איך לעשות את זה בצורה הכי טובה.
<מירב ישראלי: אני אקרא את זה ואז תסבירו.
<מירב ישראלי: (ב) על אף האמור בפסקת משנה (א) וגם בפסקה (3), אגודת ספורט או מועדון ספורט רשאים להמחות או לשעבד סכומים כאמור בפסקת המשנה האמורה לתאגיד בנקאי לפי חוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א-1981, לבעל רישיון למתן אשראי לפי חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), תשע"ו-2016 וכן למבטח כהגדרתו בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ"א-1981.
<מירב ישראלי: בעצם הכוונה היא שהכספים של הטוטו, במקום שהם יעברו לקבוצה הקבוצה תוכל לבקש מהטוטו, אם אני מבינה נכון, שיעביר ישירות או לבנק, או לחברת ביטוח, או לנותן אשראי.
<מירב ישראלי: אולי רק תסבירו בכמה מילים את הסיטואציה, מתי זה קורה.
יעקב מרגי: המרכזים הם בהגדרה של נותן אשראי?
יעקב מרגי: אז אין מציאות של המחאת זכות למרכזים.
<מירב ישראלי: לא, זה הסעיף הבא.
<מירב ישראלי: תיכף נדבר עליו.
<מירב ישראלי: מה שהדס אמרה, היא אמרה משהו שזה סוג של תחרות, אז אולי תסבירו מה זה אומר, באיזה מובן.
<שי סומך: אני אוכל להסביר.
<שי סומך: ההצעה שהייתה באמת שלנו, אנחנו הבנו שהבעיה היא בעיה של אשראי ואם הבעיה היא בעיה של אשראי אז יש גופים שנותנים אשראי במשק, שזה בנקים וגופים שיש להם רישיון לפי החוק החדש, החוק של הגמ"חים, וחשבנו שזה נכון לתת את האפשרות לקבוצות גם להלוות מהגופים האלה וזה יוצר תחרות, זה יכול להוריד את הריבית וגם רצינו לתת אפשרות להמחות לחברת ביטוח כי הם דיברו על נושא הביטוח.
<שי סומך: אז אולי כדי לחסוך - - -
<מירב ישראלי: בעצם לחסוך את החוליה המקשרת?
<שי סומך: אפשר ישר להעביר לחברת הביטוח, אם הם עובדים בצורה כזאת.
<שי סומך: אני רוצה להוסיף איזה שהיא אמירה מסוימת, הדברים האלה באמת נעשו אתמול תוך כדי, אני עדיין בודק את הנושא מול האנשים של התמיכות שלנו כי צריך לראות אם יש כאן איזה שהן השלכות רוחב בנושא התמיכות.
<שי סומך: התמיכות, לפי סעיף (3)(א) זה כספי מדינה וכאן זה לא כספי מדינה, אז לכאורה אלה נושאים שונים, אז לא אמורה להיות ביניהם השפעה.
<שי סומך: בכל זאת תוך כדי הישיבה אנחנו עושים עוד בדיקה כדי לראות שהאנשים של התמיכות שלמים עם זה.
<מירב ישראלי: זה לגבי הסעיף שכאמור הוא 'על אף האמור' גם ב-(3) וגם ב-(4).
<שי סומך: אני קיבלתי עדכון, ממש ברגע הזה.
<שי סומך: עשיתי איתם התייעצות הבוקר, הם באמת חוששים מהשלכות הרוחב - - -
יעקב מרגי: אני לא מופתע, הם תמיד חוששים.
<שי סומך: הם מבקשים - - -
יעקב מרגי: איזה השלכה?
יעקב מרגי: בוא נפתח את זה.
יעקב מרגי: איזה השלכת רוחב יכולה להיות?
<מירב ישראלי: הרי אתה מאפשר כבר המחאה למרכזים, זה יותר חמור כאילו.
יעקב מרגי: זה לא כספי תמיכה, אתה בעצמך אמרת שאלה לא כספי תמיכה.
<מירב ישראלי: כן, אבל הם כן מתייחסים אליהם - - - הטוטו קיבל על עצמו, אני מבינה, חלק - - -
<יאיר שילה: אם יורשה לי אני אוכל אולי ל - - -
<יאיר שילה: היועץ המשפטי של הטוטו, שמי יאיר.
<יאיר שילה: הכספים האלה הם כספים שמבחינתנו הם כספי תמיכה לכל דבר ועניין.
יעקב מרגי: של הטוטו או של המדינה?
<יאיר שילה: של הטוטו.
<יאיר שילה: הכללים שהמדינה קובעת חלים על הכספים האלה.
<יאיר שילה: לכן אנחנו היינו מאוד מוטרדים מהנושא הזה והצפנו את הקושי - - -
יעקב מרגי: איזה השלכות רוחב יכולות להיות אם אתה מעגן בחקיקה ספציפית?
<יאיר שילה: במקום להעביר למוסד הציבור את הכסף אני מעביר כסף לתמיכה - - -
יעקב מרגי: כרגע התיקון פה הוא ל-?
יעקב מרגי: ספציפי לאגודות ספורט, נכון?
<יאיר שילה: שאני לא אעביר את הכסף לאגודה אלא ל - - -
יעקב מרגי: אפשרות.
יעקב מרגי: פותח לך אפשרות להעביר את זה בהמחאת זכות על פי בקשת - - -
<יאיר שילה: נכון.
יעקב מרגי: איזה השלכת רוחב אני עדיין לא הבנתי.
<הדס פרבר אלמוג: אדוני, אם יורשה לי?
<מירב ישראלי: לגבי תמיכות אחרות.
יעקב מרגי: הבנתי שתמיכות אחרות, השאלה איך זה הופך להיות - - - אני מבין, אם אני מעלה את שכר הבלניות והן קשורות לשכר עובדי הניקיון ברשויות המקומיות, יכולה להיות השלכת רוחב.
יעקב מרגי: פה איפה השלכת הרוחב?
<שי סומך: אני אסביר.
<שי סומך: האיסור היום להמחות לגבי כספי תמיכות נמצא בנוהל לפי סעיף 3א לחוק יסודות התקציב.
<שי סומך: זאת אומרת זה לא בחוק, אלא בנוהל.
<שי סומך: אם חוק כזה יעבור, זה יכול לשמש טיעון כדי לתקוף את הנוהל לפי 3א וזה החשש - - -
יעקב מרגי: החשש מובן ומוסבר.
יעקב מרגי: הייתי צריך לחלוב את זה מכם.
<שי סומך: לכן אנחנו מבקשים להוריד את הסעיף הזה.
<שי סומך: זו הייתה הצעה שלנו במקור ואנחנו מבקשים להוריד.
<יוסי שרעבי: אני חושב שהיא ממש מיותרת, אני אשמח שהיא תרד.
<מירב ישראלי: אז בעצם רק המחאה למרכזים ולא ל - - - אז אני מוחקת את זה.
<מירב ישראלי: מסכים?
יעקב מרגי: אני רציתי, כנראה זה שהתאפקתי מלא לברך אתכם זה לא נפוץ ואני רואה פה שהלכתם קדימה, לתאגיד בנקאי, נותני אשראי, אמרתי, תשמע, השתנה, בדרך כלל אתם רואים את הראייה המצמצמת.
יעקב מרגי: אם אתם בעצמכם חוששים אין בעיה, אם זה נשאר רק למרכזי הספורט - - -
<מירב ישראלי: בגלל שמרכזי הספורט זה כאילו בתחום של החוק?
יעקב מרגי: הבין את החשש.
יעקב מרגי: לא תמיד אני קולט את החששות שלכם, פה קלטתי, במיוחד שזה מופיע בנוהל.
<מירב ישראלי: אז אני מורידה את פסקת משנה (ב).
<מירב ישראלי: התיקון הנוסף הבא הוא ב-(5)(א1) בעמוד השני למעלה.
<מירב ישראלי: אני אקרא את זה קודם ואז תססבירו את זה.
<מירב ישראלי: (א1) על אף האמור בפסקאות (3) ו-(4), אגודת ספורט או מועדון ספורט רשאים להמחות לארגון ספורט נתמך את הזכות לקבלת כספי המועצה מכוח הפסקאות האמורות ובלבד שעמד בכל התנאים הבאים: עמד?
<מירב ישראלי: למי הכוונה?
<הדס פרבר אלמוג: הקבוצה.
יעקב מרגי: אגודות הספורט.
<מירב ישראלי: אז 'עמדו'.
<יוסי שרעבי: המרכזים זה ארגון.
<מירב ישראלי: לא, יש אגודה או מועדון.
<הדס פרבר אלמוג: לא, האגודה והמועדון צריכים לעמוד בתנאים.
<מירב ישראלי: אני רק רציתי להבין מי היה צריך לעמוד בתנאים.
<הדס פרבר אלמוג: הקבוצה זה הקבוצה שמגישה את הבקשה למעשה.
<מירב ישראלי: כי לדעתי יש פה תנאים שלא נוגעים לקבוצות, אבל תיכף נראה.
<הדס פרבר אלמוג: הקבוצה הרי מבקשת את ההמחאה, היא צריכה להראות ש - - -
<מירב ישראלי: כן, אבל היא לא יכולה לעמוד בזה שהזה יבקש אמות מידה.
<מירב ישראלי: תיכף נדבר על זה.
<הדס פרבר אלמוג: לא, היא צריכה להציג איזה שהוא מסמך כתוב לצורך כך.
<קריאה: אלה אמות מידה אחרות, לא מה שכתוב.
יעקב מרגי: בואו נקרא.
<מירב ישראלי: זה פשוט ניסוח.
<קריאה: ובלבד שהתקיימו כל התנאים הבאים, ואז כולם צריכים לעמוד בזה.
<מירב ישראלי: הוא עומד באמות מידה שעניינן זכאות לקבלת מימון מקדים מארגון ספורט נתמך כפי שנקבעו על ידי ארגון הספורט הנתמך ואושרו על ידי משרד התרבות והספורט; הבעיה שלי עם הדבר הזה שאנחנו לא אומרים 'אושרו' על ידי משרד.
<מירב ישראלי: משרד זה לא - - - מי אתם חושבים שיאשר את הדבר הזה?
<קריאה: מנכ"ל.
<מירב ישראלי: מנכ"ל המשרד?
<יוסי שרעבי: צריך גוף עם סמכות - - -
<מירב ישראלי: צריך מישהו ש - - - בסדר.
יעקב מרגי: ולמה את לא שואלת את אותה שאלה על ידי ארגון הספורט?
<מירב ישראלי: לא, ארגון ספורט זה הארגון על ידי הגופים המוסמכים של מי שהוא מורשה לפי ה - - -
יעקב מרגי: אז גם במשרד יש מישהו שהוא מוסמך על פי החוק.
<מירב ישראלי: לא, אבל בחוק אתה לא יודע מי מוסמך.
<מירב ישראלי: צריך להגיד מי.
<מירב ישראלי: לארגון יש את צורת ההתאגדות שלו ומי מוסמך לעשות את זה.
יעקב מרגי: רק שאלה.
יעקב מרגי: לכאורה, הזכאות באה מהטוטו, נכון?
יעקב מרגי: ויש תנאים שהמועדון צריך לעמוד בהם, הקבוצה, איזה אמות מידה קובעים המרכזים לצורך התמיכה?
<נאור גלילי: מצב כלכלי, ביטוחים, כמו ש - - -
יעקב מרגי: השאלה אם זה תנאי מגביל את הטוטו לתמוך בקבוצה?
<נאור גלילי: לא, אין קשר, שני דברים שונים.