GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ענת מאור: אני הייתי מאוד רוצה שפרופסור באואר ישמיע את דבריו, כיוון שהוועדה לא זוכה כל יום למומחה גדול כזה בתחום השואה.
זבולון אורלב: אני מברך את חה"כ יאיר פרץ על גישתו.
זבולון אורלב: אני מציע כי בסוף הישיבה אני אתקשר לעורך העיתון יחד עם חבר הכנסת יאיר פרץ ואפציר בו להצטרף להתנצלות.
זבולון אורלב: אם ועדת החינוך והתרבות תוכל לומר כי ההתנערות היא גם על דעת עורך העיתון, יש בכך אמירה חשובה.
יוסף יצחק פריצקי: אם זה יונח על שולחן הכנסת, אתה צודק.
זבולון אורלב: אני אציג בפניו שתי אפשרויות.
זבולון אורלב: אפשרות אחת שנקיים דיון נוסף ואפשרות שנייה היא להצטרף להתנצלות.
זבולון אורלב: אני מקווה שאני אצליח לשכנע אותו להצטרף למהלך של ההתנצלות.
רוברט רוזט: ב-"יד ושם" אנו מאוד מודאגים מהשימוש בשואה ככלי פוליטי.
רוברט רוזט: אנו קוראים לכל אנשי הציבור, במיוחד לפוליטיקאים, להיזהר מאוד בשימוש במילים טעונות אלו, אשר יכולות לא פעם לפגוע בסוגי ציבור שונים.
רוברט רוזט: אנו דנו בסוגייה של העיתון "יום ליום", וגילינו כי חוסר הדיוק ההיסטורי מאפיין את הכתבות.
רוברט רוזט: נערכו הרבה מחקרים שהוכיחו מעל כל ספק כי אנשי קסטנר פעלו כדי להציל יהודים בתום לב.
רוברט רוזט: אנו ב”יד ושם” חושבים כי הפתרון הוא חינוך, שהוא הדבר היחידי היכול להילחם בבורות שיכולה לגרום לתופעת השואה לחזור שוב.
יהודה באואר: הנאצים התכוונו במסע הרצח שלהם לכל היהודים.
יהודה באואר: אפילו יהודים שסביהם התנצרו ועזבו את הקהילה היהודית, היו יעד בדיוק כמו שאר היהודים.
יהודה באואר: לנכד של שני סבים מומרים, שהיו במקור יהודים, היה סיכוי קטן לשרוד, אך נכד של שלושה סבים מומרים נידון למוות.
יהודה באואר: יש לנו הוכחה חותכת כי השלב הבא שלא הספיקו לבצע אותו, הוא רצח כל יהודי צפון אפריקה.
יהודה באואר: בנובמבר 1941 ניתנה הבטחה למופתי הירושלמי כי במזרח התיכון לא יישארו יהודים כלל.
יהודה באואר: כאשר אומרים שיהודים מסוימים שיתפו פעולה, משתמע מכך כי מישהו מהיהודים סבר מטעם פוליטי אידיאולוג להצטרף למכונת המלחמה של הנאצים.
יהודה באואר: מי שאולץ לבצע את ההוראות של הנאצים תחת איום של מוות, לא נקרא משתף פעולה, אלא פועל מתוך כורח חיצוני.
יהודה באואר: היהודים שנאלצו לבצע את הוראות הנאצים, היו יהודים מכל הסוגים.
עופר חוגי: איך אתה מסביר את התופעה של "שב ואל תעשה"?
עופר חוגי: איך אתה מסביר את העובדה שליהודים מסוימים היתה אפשרות להציל קהילה מסוימת, אך הם לא עשו זאת?
יהודה באואר: לא היתה בשואה אפשרות קונקרטית של הצלה המונית.
עופר חוגי: לא היתה להם אפשרות לתת כסף לגרמנים תמורת הצלת חיי יהודים?
יהודה באואר: היו ניסיונות כאלו שעלו בתוהו.
יהודה באואר: בין הגיבורים שניהלו משא ומתן עם הגרמנים היו יהודים חרדים, רפורמים, ציונים ומתבוללים עד כדי המרת דת.
יהודה באואר: כולם ניסו להציל יהודים על ידי כך שניסו להציע לנאצים כסף רב.
יהודה באואר: הרב ויסמנדל, אחד מגדולי היהודים בכל הזמנים, היה חלק מקבוצה שכללה את כל הזרמים היהודיים שבראשה עמדה גיזי פליישמן, אישה ציונית חילונית.
יהודה באואר: השניים שתפו פעולה יחד עם יהודי נוסף, אנדרי שטיינר, סוציאל-דמוקרט.
יהודה באואר: בניסיונות ההצלה אנשים מכל זרמי היהדות שיתפו פעולה.
זבולון אורלב: האם ישנו יסוד להאשמה של ביטאון "יום ליום"?
יהודה באואר: אין יסוד להאשמה הזו.
יהודה באואר: אני חושב, כי זו הפנמה של תעמולה אנטישמית.
יהודה באואר: אנחנו מפנימים את כל ההתקפות שיש כלפי העם היהודי מבחוץ, ואחר כך מוציאים את הזעם אחד על השני.
יהודה באואר: כאשר אני מקבל היום את התעמולה האנטישמית הערבית אני מוצא את אותם הדברים.
יהודה באואר: בביטאון "יום ליום" נאמר במפורש כי הציונים שתפו פעולה עם הנאצים ברצח היהודים.
יהודה באואר: זה בדיוק הנושא של הדוקטורט של אבו מאזן שנכתב במוסקבה בתקופה הסובייטית.
יהודה באואר: זהו גם הנושא המרכזי בספרו של שר הביטחון הסורי.
יהודה באואר: כל האינטלקטואלים האנטישמים תוקפים את היהודים משום שהם שתפו פעולה עם הנאצים ברצח של יהודים אחרים.
יהודה באואר: ההפנמה של הדבר הזה היא די טבעית לקבוצת מיעוט הרואה עצמה תחת התקפה.
יהודה באואר: היהודים הם לא היחידים בעניין הזה, ישנן קבוצות מיעוט אחרות שהותקפו על ידי גורמים חיצוניים, הפנימו את התוקפנות כלפיהם, ואחר כך הוציאו את זה אחד על השני.
יהודה באואר: זו תופעה פסיכולוגית-חברתית ידועה מאוד.
זבולון אורלב: אני מבין מדבריך כי האשמה של ביטאון "יום ליום" הופיעה כבר קודם.
יהודה באואר: האשמה הזו הופיעה כבר קודם במספר מקומות.
יהודה באואר: אחד מהמקומות בהם מופיעה האשמה הזו, הוא הספר "שרופי הכבשנים האשמים", שהוזכר כבר קודם.
יהודה באואר: בירושלים התפרסם הספר "אות קין" בו מופיעה אותה האשמה.
עופר חוגי: האם אתה טוען כי הכל המצאות?
יהודה באואר: כן.
יהודה באואר: הספרים הנכתבים על ידי גורמים אנטישמיים ערביים ואירופיים, הם ספרים שנכתבו כביכול על בסיס של מחקר.
יהודה באואר: הרפורמים היו בגרמניה, הולנד וצ'כיה.
יהודה באואר: במקומות אחרים, סלובקיה והונגריה היתה קבוצה שנקראה נאולוגית שהיתה דומה יותר לזרם הקונסרווטיבי.
יהודה באואר: לכל אלו לא היתה שום השפעה על המדיניות הנאצית, ועל כן לכל הטיעון הזה אין כלל מקום.
יהודה באואר: אני כתבתי ספר, "יהודים למכירה?", שיצא לאור לפני כשבועיים.
יהודה באואר: בספר הזה ישנם את כל המקורות ההיסטוריים האמיתיים.
יהודה באואר: הרב ויסנדל וקסטנר ואנשים אחרים נוספים ניהלו משא ומתן עם הנאצים כדי להציל יהודים.
יהודה באואר: ההצלחה היתה מועטת, אך הניסיון הזה הוא ניסיון הרואי של אנשים שהקריבו את נפשם כדי להציל יהודים.
יהודה באואר: הספר "שרופי הכבשנים האשמים" נכתב לפני ארבעים שנה באנגליה על ידי הרב משה שנפלד.
יהודה באואר: הכיוון הזה של הלקאה עצמית זו תופעה פנימית חמורה הפוגעת בכולנו.
רוברט רוזט: בשנים הראשונות לאחר השואה יצאו לאור הרבה ספרים שניסו להתמודד עם הכאב על ידי האשמה של מנהיגי עם ישראל.
רוברט רוזט: הספרים האלו עדיין נמצאים בשוק, ולכן הרבה פעמים אנשים קוראים את החומר הזה ולא קוראים חומר מאזן ומקבלים את הדעות הלא נכונות שהן ביטוי של כעס וכאב.
יוסף יצחק פריצקי: האם כל בתי הספר במדינת ישראל מבקרים ב”-יד ושם”?
יוסף יצחק פריצקי: אני חושב כי כל בית ספר חייב לבקר לפחות פעם אחת ב"יד ושם".
זבולון אורלב: רק 60% משנתון מבקרים ב-"יד ושם".
זבולון אורלב: אני הצעתי הצעת חוק שכל תלמיד יהיה מחויב במהלך לימודיו לבקר ב-"יד ושם".
ענת מאור: האם יש לך את החלוקה של ה60%- לפי זרמי חינוך?
זבולון אורלב: אין לי את החלוקה.
יהודה באואר: בשנה שעברה 150,000 תלמידים ביקרו ב-"יד ושם".
עופר חוגי: היום פחות מבקרים ב-"יד ושם" בגלל המצב הביטחוני.
זבולון אורלב: בעקבות הדיון היום, אני אבוא בדברים עם עורך ביטאון "יום ליום".
זבולון אורלב: אם יהיה צורך אנו נקיים ישיבה נוספת, אך אם הדברים יסתדרו אני אנסח על דעתכם את הצעת הסיכום ואגיש אותה למליאה.
עופר חוגי: אני מציע שפנחס כהן ייפגש עם נציגי יד ושם ואולי הם יוכלו לשכנע אותו בדבריהם.
זבולון אורלב: אנו עוסקים בהצעת חוק הרישום למוסדות להשכלה גבוהה.
זבולון אורלב: הצעת החוק היא יוזמה פרטית של חברות הכנסת יהודית נאות וקולט אביטל.
זבולון אורלב: הצעת החוק עברה במליאה בקריאה טרומית לפני הרבה זמן.
זבולון אורלב: ור"ה והות"ת ביקשו כי נדחה את הדיון בהצעת החוק בחצי שנה כיוון שהם הקימו ועדה לבדיקת העניין.
זבולון אורלב: לפי הנוכחות היום, אני מניח כי לא ישבה ועדה ואין עדיין מסקנות.
זבולון אורלב: אני מציע שחברות הכנסת תפתחנה את הדיון ותצגנה את החוק ומטרתו.
יהודית נאות: הצעת החוק הזו הונחה על שולחן הכנסת בשנת 2000.
יהודית נאות: עיתוי הדיון בהצעת החוק הזו עשוי לבלבל מספר אנשים בגלל הדיונים המוקדמים בהצעת החוק לביטול הפסיכומטרי.
יהודית נאות: אני מתנגדת לביטול הפסיכומטרי.
יהודית נאות: אני רוצה להדגיש כי הצעת החוק הזו נועדה להקל על הסטודנט בחלק הבירוקרטי, ואין לה שום עניין בהורדת רמתו של הסטודנט בהיכנסו ללימודים.
יהודית נאות: בחוק אין שום כוונה לשלול ממוסדות להשכלה גבוהה להחליט על אמות המידה שלהם לקבלה ללימודים.
יהודית נאות: המטרה היא לעגם משאבים.
יהודית נאות: לאחר שהגשתי את ההצעה נודע לי כי גם לשופט מלץ ישנה המלצה דומה.
יהודית נאות: ההצעה הזו נולדה אצלי מתוך חשיבה כי גם את הבחינה הפסיכומטרית כולנו עוברים במרכז הערכה אחד.
יהודית נאות: כמו שאין לכל אוניברסיטה סוג שונה של בחינה פסיכומטרית וסוג בודקים שונה, גם הרישום למוסדות להשכלה גבוהה יכול להיעשות במרכז רישום אחד.
יהודית נאות: היום עלות ההרשמה לכל מוסד היא 350 שקלים.
יהודית נאות: חייל משוחרר צריך לבזבז את מענק השחרור שלו על הרשמה לעשרה מוסדות שונים, במקום שיהיה לו כסף לתחילת שנת לימודים.
יהודית נאות: אמנם האוניברסיטאות הכירו בהוצאה הזו והחלו להחזיר חצי מסכום דמי ההרשמה, אך גם חצי זה יותר מדי.
יהודית נאות: אני לא חושבת שהסטודנט צריך בכל פעם מחדש ללכת לוועדת קבלה כדי לאשר את תעודת הבגרות שלו, כאשר הוא היה יכול לעשות זאת במקום אחד.
יהודית נאות: בעידן התקשורת והמחשבים, אני לא מבינה מדוע צריך להירשם לחמש מוסדות אם רוצים ללמוד רפואה.
יהודית נאות: היום בן אדם אשר נרשם ללימודים במוסד מסוים, מדרג את סדר עדיפויותיו בין תחומי לימוד שונים בהם הוא מעוניין.
יהודית נאות: כך בדיוק צריך להיות סדר ההרשמה למוסדות שונים, האדם ידרג את עדיפויותיו ובמידה והוא לא יתקבל למוסד הראשון, באופן אוטומטי נתוניו יעברו למוסד השני.
יהודית נאות: אני ישבתי שנים בוועדת הקבלה לרפואה.
יהודית נאות: כאשר ראיינו אנשים לא ידענו כלל אם הם יגיעו ללמוד במוסד.
יהודית נאות: יש כאן בזבוז אנרגיה אדיר, כיוון שכולם נרשמים לכל המוסדות ורק אחרי זה הסטודנט בוחר בהתאם לשיקוליו, היכן ללמוד.
יהודית נאות: המטרה של הצעת החוק היא לחסוך באנרגיה, לחסוך בהוצאות ובטופסולוגיה.
קולט אביטל: בנוסף לדבריה של חה"כ יהודית נאות, הייתי רוצה להוסיף ולומר כי אנו מדברים על מוסד מתאם.
קולט אביטל: התפקיד של המוסד הזה הוא לתאם בין מוסדות, ולא להיות קונקורנציה למ"לג.
קולט אביטל: יכול להיות שכאשר גובים את דמי הרישום צריך לבקש מעט יותר כדי לאפשר לאותו המוסד את כוח האדם שיכול לנווט את כל הטופסולוגיה.
קולט אביטל: יכול להיות שאותו המוסד כאשר הוא רואה שהסטודנט לא התקבל במוסד א' ובמוסד ב' יכול לעזור לו להתקבל למוסד ג'.
קולט אביטל: המוסד המוצע הוא מוסד מתאם ומתעל שמטרתו לעזור לזרימת החומר המסמכי וכן לתאם בין המוסדות האוניברסיטאיים.
קולט אביטל: כאשר עיינתי היום שוב בהצעת החוק, חשבתי כי עדיף לבקש מסטודנט להירשם פעם אחת, ואם הוא לא יתקבל באותה שנה, הוא יוכל לחזור להירשם בשנה הבאה כאשר מאגר הנתונים כבר קיים.
קולט אביטל: הכוונה שלנו היא לעזור לסטודנטים, אך אני בטוחה כי זה יעזור גם למוסדות להשכלה גבוהה.
נעמן גור: אני יודע כי חברות הכנסת קולט אביטל ויהודית נאות תומכות בהשכלה הגבוהה, ועל כן אני לא חושד בכוונה רעה של הצעת החוק.
נעמן גור: אני מוכרח לציין כי גם במערכת להשכלה גבוהה הדעות היו חלוקות בקשר לעניין הזה, למרות שבסוף ההכרעה היתה שלילית.
נעמן גור: נחמיה לבציון שלח מכתב ליו"ר ות"ת שבעקבותיו התקיים דיון ממצא בור"ה בנובמבר 2000.
נעמן גור: בשלושים לספטמבר נשלח מכתב לנחמיה לבציון המסביר בקצרה מדוע ור"ה מתנגדת להליך.
נעמן גור: יש לי ניסיון גדול מאוד במערכות ניהוליות.
נעמן גור: הסוגיה של ביזור נגד מרכוז עולה במערכות שונות.
נעמן גור: לעיתים עושים מרכוז של דבר מסוים כיוון שעל פניו נראה כי הוא יביא לחיסכון בעלויות ויהיה יעיל, אך בסופו של דבר מסתבר כי כוחות השוק הם כאלה שאין ברירה אלא לחזור חזרה לביזור.
זבולון אורלב: כיצד ניתן להכריע בסוגייה כזו ולקבוע מה יותר יעיל?
נעמן גור: ור"ה הזמינה סקר בנובמבר 1998 שיבדוק את העניין הזה, שמסקנותיו תמכו בעמדתנו נגד הקמת מרכז רישום.
זבולון אורלב: מדוע לא הודעתם לנו שנערך סקר?
נעמן גור: הסקר הוא סקר ישן.
זבולון אורלב: אם הוא ישן, אז אל תזכיר אותו כלל.
זבולון אורלב: אני מעוניין לדעת מי ערך את הסקר וגם לקבל עותק ממנו.
נעמן גור: הסקר נערך על ידי חברת אדם עמית תשלובת ייעוצית בע"מ.
יהודית נאות: מה היה הנושא המרכזי בו עסק הסקר?
נעמן גור: הסקר בחן את הסבירות והכדאיות להקמת מרכז ארצי לרישום למוסדות להשכלה גבוהה בישראל.
זבולון אורלב: מהן מסקנות הסקר?
נעמן גור: הסקר מציג שלוש אלטרנטיבות.
נעמן גור: אלטרנטיבה אחת היא של הקמת מרכז רישום וקבלה לכל האוניברסיטאות, האלטרנטיבה השנייה היא השארת המצב הקיים עם שיפורו, והאלטרנטיבה השלישית היתה הקמת מרכז מרשם בלבד.
נעמן גור: ההמלצה נטתה לכיוון של המשך המצב הקיים.
נעמן גור: בעקבות הסקר הוקמה ועדה בראשותו של מוטי שכטר שהמליצה לנו ללכת בכיוון של שיפור המצב הקיים.
זבולון אורלב: לישיבה הבאה כדאי להזמין את עורכי הסקר ואת פרופסור מוטי שכטר.
יהודית נאות: מהם השיפורים הנדרשים?
נעמן גור: בשנים האחרונות קרו כמה דברים במערכת האוניברסיטאית שהפכו את ההצעה למרכז רישום ארצי למיותרת.
נעמן גור: אותו סקר הראה כי רישום כפול לאוניברסיטאות קיים רק אצל 30% מסך כל הסטודנטים.
זבולון אורלב: מדובר ב10,000- סטודנטים אשר משלמים לכאורה תשלום מיותר וטורחים טרחה יתרה.
נעמן גור: בתקופה האחרונה התפתחה מערכת מידעת שהיום זמינה גם באינטרנט ומאפשרת לסטודנטים לקבל את הסתברות קבלתם לאוניברסיטאות בצורה כמעט מדויקת, ועל כן היום סטודנט יכול להימנע מלהירשם לכמה אוניברסיטאות.
נעמן גור: בנוסף לכך האוניברסיטאות באמצעות מענה קולי מאפשרות לסטודנט לקבל מידע על הסתברות קבלתו.
נעמן גור: היום רוב האוניברסיטאות מפתחות אפשרות הרשמה וקבלה באמצעות האינטרנט.
יהודית נאות: גם במצב הקיים הסטודנט צריך לגשת לנוטריון ולקבל אישור על תעודת הבגרות בכל פעם.
נעמן גור: גם המחיר של ההרשמה ירד כמעט לחצי הסכום.
נעמן גור: היום מחיר ההרשמה הוא 290 שקל.
זבולון אורלב: האם המחיר הזה הוא רק לצורך עלויות בפועל, או שנשאר ממנו סכום לאוניברסיטה?
נעמן גור: אני לא יודע.
נעמן גור: אני חושב כי הסכום הזה הוא כולל את העלויות בלבד.
זבולון אורלב: אני רוצה שמישהו מוסמך יענה על השאלה הזו, כיוון שלשונות רעות אומרות שחלק מהתנגדותה של ור"ה להצעה של מרכז רישום ארצי, הוא כיוון שהאוניברסיטאות מרוויחות מהמצב הקיים.
נעמן גור: לא ניתן בבת אחת לפטר כוח אדם מן מערכות הרישום הקיימות.
יהודית נאות: מהי ההתנגדות המהותית?
יהודית נאות: גם אם מדובר בעלות מסוימת, מדוע הסטודנט צריך לעבור טרחה מיותרת?
יהודית נאות: אפילו את ציוני הבגרות מקבלים היום ישר ממשרד החינוך.
נעמן גור: היום האוניברסיטאות מאורגנות וערוכות, ועל כן ישנה מערכת היכולה למנוע הרשמה כפולה.
נעמן גור: כאשר העניין הזה עלה בעבר, הוא עלה על ידי הסטודנטים שהתלוננו על ההוצאה הכספית ולא על הפרוצדורה.
נעמן גור: בעקבות פנייתם, התשלום ירד לחצי.
נעמן גור: הדבר המרכזי בגללו אנו מתנגדים למרכז רישום ארצי הוא אובדן הקשר הישיר בין המועמד לבין האוניברסיטה.
יהודית נאות: על איזה קשר אתה מדבר?
יהודית נאות: האם אתה מדבר על חלופת מכתבים בין האוניברסיטה לסטודנט?
נעמן גור: בקשר הישיר בין הסטודנט לאוניברסיטה, כפי שקיים היום, ישנה האפשרות להפנות את הסטודנט לחוג לימודים אחר במידה והוא לא התקבל לחוג אותו ביקש.
נעמן גור: אם נרכז את הרישום במרכז ארצי אחד, לא יהיה חיסכון בכוח אדם, יהיה עוד גוף מרכזי אחד שיהווה חיץ בין האוניברסיטאות ובין אותו גוף מרכזי בירוקרטי שיכול אפילו להוסיף זמן נוסף להליך ההרשמה.
נעמן גור: במצב הארגון בו נמצאות האוניברסיטאות היום, העניין של ההרשמה הכפולה הולך ונהייה זניח.
עמי וולנסקי: קיימת הזדהות מוחלטת עם מציעי החוק להקמת מרכז רישום ארצי.
עמי וולנסקי: קיים מאמץ מתמשך להביא להקמת המרכז הארצי הזה כמה שיותר מהר.
עמי וולנסקי: הרעיון הזה יחל כפיילוט בשנת הלימודים הבאה.
זבולון אורלב: על איזה פיילוט מדובר?
עמי וולנסקי: יעל תפרט יותר מאוחר בעניין הזה.
רחמים מלול: האם אתה טוען שהצעת החוק מיותרת, כיוון שאתם מיישמים אותה?
עמי וולנסקי: כאשר הדברים יתחילו להתפתח, המחוקק ישקול שנית האם יש צורך בהצעת החוק.
עמי וולנסקי: בצד המהותי אין שום מחלוקת בין משרד החינוך למציעי החוק.
קולט אביטל: האם זאת אומרת שבשלב הזה ניתן להתקדם עם הליך החקיקה?
עמי וולונסקי: בשלב זה אנו רואים את עצמנו מחויבים לביצוע הרעיון עצמו.
זבולון אורלב: עמי, אתה דובר של השרה שהיא פוליטית, ועל כן היא צריכה להגיד האם היא מבקשת מוועדת החינוך להסתפק במהלכים שות"ת עושה, או האם היא תומכת בקידום הצעת החוק.
זבולון אורלב: כאשר הצעת החוק תגיע למליאה ידרשו את דעתה, ועל כן אנו צריכים לדעת את עמדתה המדויקת.
עמי וולנסקי: אני אדאג להעביר לידיעת
עמי וולנסקי: כם את דעתה.
יהודית נאות: השרה הביעה את דעתה בקריאה הטרומית.
יהודית נאות: היא ביקשה להמתין חצי שנה, ועל כן סוכם שבינואר תהייה ישיבה.
זבולון אורלב: היתה הנמקה מהמקום, ועדת שרים לחקיקה תמכה בהצעת החוק.
זבולון אורלב: אני מוכן להקריא את דבריה של חה"כ יהודית נאות: "אני רוצה למלא התחייבות שלי כלפי השרים, אני רוצה להודות לשרת החינוך, לשר המשפטים, ליו"ר הקואליציה וסגן שר החינוך, שהטריחו אותו עד הנה.
זבולון אורלב: אני רוצה להודיע לפרוטוקול שאני מתחייבת שלא לקדם את הצעת החוק הזו, אלא באישור השרה".
זבולון אורלב: האם סגן השר אמר את דעתו באותה ישיבה?
יהודית נאות: סגן השר היה רביץ שהגיע, אך לא נתן את דעתו כיוון שהוא לא ידע שזו הנמקה מהמקום.
זבולון אורלב: הממשלה לא ענתה והצעת החוק עברה בתמיכה של עשרים חברי כנסת ללא מתנגדים וללא נמנעים.
אייל קציר: התאחדות הסטודנטים תומכת בחוק.
אייל קציר: מרכז רישום ארצי יפתור בעיות כספיות למועמדים שבכל מקרה יצטרכו לשלם שכר לימוד גבוה.
אייל קציר: אנו יודעים כי היום הרעיון של ביטול ההפחתה בשכר הלימוד עומד על הפרק, ועל כן ההוצאות של הסטודנט הן גדולות מאוד.
אייל קציר: אחת הבעיות המרכזיות מבחינתנו היא שמועמד לא יודע לעיתים עד רגע לפני תחילת שנת הלימודים היכן הוא יילמד.
אייל קציר: אנו מאמינים כי מרכז כזה יביא למצב בו האוניברסיטאות תגשנה את התשובות שלהן במהירות גדולה יותר.
רחמים מלול: מדוע אתה חושב כך?
אייל קציר: קודם כל הליך הרישום יהיה פחות מסורבל, ועל כן הוא יהיה קצר יותר.
זבולון אורלב: אני לא חושב כמוך.
זבולון אורלב: הצעת החוק הזו לא משפיעה על התוכן, היא משפיעה מהבחינה אדמיניסטרטיבית.
זבולון אורלב: אין כוונה של המציעות להשפיע על מהות או התכנים של הליך הקבלה.
אייל קציר: אנו היינו מוסיפים להצעת החוק את הנושא של זמן מקסימלי להגשת תשובות לסטודנט.
אייל קציר: היום חייבים לקנות ערכת הרשמה שכוללת ידיעון יוקרתי.
אייל קציר: אנו מציעים שיהיה מרכז ארצי שיהיו בו מספיק ידיעונים, ואז הסטודנט יוכל לקנות רק את טפסי הרשמה בעלות נמוכה.
רחמים מלול: אייל, האם בדקתם מבחינה משפטית את העניין של החזר דמי רישום לסטודנט שלא התקבל?
קולט אביטל: ישנו החזר של מחצית מדמי ההרשמה.
שירה בן שושן: היום הפחיתו את דמי ההרשמה, ועל כן לא מחזירים כסף כלל.
שירה בן שושן: עד שנת תשנ"ט היה מהלך של החזרת שליש מדמי ההרשמה לסטודנט שנדחה על ידי האוניברסיטה.
שירה בן שושן: המהלך הזה הופסק ובמקומו החלו במהלך חדש בו דמי הרישום הופחתו, אך ההפחתה הזו הוסיפה לשכר הלימוד.
שירה בן שושן: כל סטודנט שלמד שילם מעט יותר בשכר הלימוד שלו.
שירה בן שושן: היום כתוב באופן ברור, כי סטודנט שנדחה על ידי האוניברסיטה לא יקבל החזר של דמי ההרשמה.
יעל טור-כספא: ות"ת דנה בנושא בישיבתה מיום 15.08.2001, וקיבלה החלטה שתומכת בהקמת מרכז רישום ארצי, אך עם זאת היא ביקשה שזה ייעשה בשיתוף פעולה עם המוסדות להשכלה גבוהה.
יעל טור-כספא: ב30.12.2001- התקבל מכתב מטעם ור”ה שבו הם כותבים כי הם מתנגדים להקמת המרכז הארצי.
זבולון אורלב: אני מעוניין לקבל את המכתב הזה.
רחמים מלול: מבחינת ההיררכיה, האם ור”ה יכול לכפות את דעתה על הות"ת?
יעל טור-כספא: המטרה היתה לקיים שיתוף פעולה עם המוסדות להשכלה גבוהה.
זבולון אורלב: אני רוצה לפרוטוקול להקריא את החלטת ות"ת מיום 15.08.2001: "1.
זבולון אורלב: ות"ת מחליטה על הצורך בהקמת מרכז רישום ארצי.
זבולון אורלב: המרכז ישמש כמסלקה שדרכו ינותבו הבקשות של המועמדים למוסדות לפי בחירת המועמד.
זבולון אורלב: ההחלטה בדבר קבלת התלמידים תהיה בידי כל מוסד שיעביר את החלטתו באמצעות המרכז.
זבולון אורלב: ות"ת בהתייעצות עם האוניברסיטאות והמכללות תמנה צוות מקצועי, אשר יגבש הצעה מפורטת להקמת המרכז ולניהולו".
זבולון אורלב: שירה הוסיפה: "טרם הוקם צוות מקצועי זה".
זבולון אורלב: אני מבין כי ההחלטה הזו עברה לור”ה והוא ענה ב30.12.2001-.
זבולון אורלב: אני רוצה לקרוא את דבריהם: "מכתבך בנידון אל הנשיאים והרקטורים מה19.8.2001- הובא לדיון ישיבת ור"ה שהתקיימה בתאריך 20.11.2001 ולהלן הנקודות שהועלו בדיון ובעקבותיהם התקבלה ההחלטה.
זבולון אורלב: ור"ה בשיתוף עם ות"ת הקימה בשנת 1995 ועדה לבחינת ישימות הקמת מרכז ארצי לרישום.
זבולון אורלב: הסיבות להקמת הוועדה: תשלום נפרד שנדרש לשלם כל מועמד לכל מוסד אליו נרשם.
זבולון אורלב: לא היתה אינפורמציה בעזרתה יכול היה המועמד להעריך את סיכויי קבלתו למוסד זה או אחר.
זבולון אורלב: הוועדה קיימה מספר פגישות עם חברי ועדת החינוך באותה עת.
זבולון אורלב: ההחלטה הראשונה היתה להפחית (עד למחצית) את עלות הרישום למוסד אליו מתקבל התלמיד ותשלום מופחת לרישום למוסדות האחרים.
זבולון אורלב: חברי ועדת החינוך הביעו את שביעות רצונם משינוי זה וכל הצעות החוק בנדון ירדו מסדר היום.
זבולון אורלב: ובכל זאת, המשיכה הוועדה בסיוע חברת יעוץ לבחון את משמעות הקמת המרכז למרשם, ובעקבותיה התקבלה החלטת ור"ה בתאריך 23.02.1999 לא להקים מרכז לרישום ארצי, אך לעודד את האוניברסיטאות לשפר את שירותי הרישום.
זבולון אורלב: [למיטב ידיעתנו באותה עת גם ות"ת דחתה את ההצעה להקמת מרכז מרשם ארצי] מאז ועד היום, חלה התקדמות רבה במישור הזה: -מחיר ההרשמה הופחת -שופרה רמת המידע שהמועמד יכול להפיק ממערכת המידעת של המרכז הארצי לבחינות -בכל מוסד יש מערכת מידע (מענה קולי) באמצעותה כל מועמד יכול לבדוק את אפשרות קבלתו למוסד.
זבולון אורלב: -שופר חומר ההסברה של חוגי הלימוד.
זבולון אורלב: -מרבית האוניברסיטאות נערכות להרשמה באמצעות האינטרנט.
זבולון אורלב: לאור האמור לעיל, ור"ה אינו רואה צורך בהקמת מערכת שלא תחסוך בהוצאות למוסדות מחד גיסא, ורק תכביר ותסרבל את התהליך מאידך גיסא.
זבולון אורלב: לאור ההנמקות האמורות לעיל, דוחה ור"ה הקמת מרכז רישום ארצי ותוסיף לפעול לשיפור מערכות המידע לקבלת תלמידים".
זבולון אורלב: כיצד פועלת ות"ת בעקבות המכתב הזה?
מירב ישראלי: על איזה מוסדות הם החליטו שזה יחול?
יעל טור-כספא: על כל המוסדות להשכלה גבוהה.
זבולון אורלב: יעל, מה בדעתכם לעשות?
רחמים מלול: מה קורה כאשר ות"ת מחליטה להקים מרכז רישום ארצי וור"ה מתנגד?
יעל טור-כספא: אנו מנסים שלא לכפות על ראשי המוסדות לפעול בדרך מסוימת.
יעל טור-כספא: ות"ת החליטה את אשר היא החליטה מתוך כוונה לקיים את זה בשיתוף פעולה עם ור"ה.
זבולון אורלב: מה יקרה כעת?
עמי וולנסקי: הכוונה היא להבטיח המשך השיח עם ור"ה כדי להביא להסכמה.
עמי וולנסקי: והיה ולא נגיע להסכמה ניתן יהיה לקדם כל דבר אחר.
קולט אביטל: אני הקשבתי למכתב ההנמקה והדבר היחידי שלא הופיע בו הוא התייחסות לכפל התשלום.
קולט אביטל: יכול להיות שזו הנקודה שבה אנו צריכים לדון עם ור"ה.
זבולון אורלב: לפני חודש ימים הגיעו אליי ערן פלוטקין וברק עוז, שהם שני יזמים צעירים שאמרו כי הם הכינו פרוייקט המראה כיצד צריך להראות מרכז רישום.
זבולון אורלב: אני לא מעוניין לעשות תעמולה לגורמים שהם לא פילנתרופיים, אך חשבתי שזה יכול להשכיל את הוועדה, כדי שנקבל מושג כיצד זה יכול להראות.
ברק עוז: שנינו סטודנטים למנהל עסקים.
ברק עוז: ערן סיים תואר שני, ואני לקראת סיום התואר השני במנהל עסקים.
ברק עוז: הצגנו את הרעיון הזה גם בפני נעמן גור.
ברק עוז: אנחנו בחרנו לדבר כאן על ההיבט היישומי.
ברק עוז: כל מוסד מחזיק מרכז רישום שמתוקצב על ידי המועצה להשכלה גבוהה בסכומים גבוהים, אשר יכולים להיחסך למערכת ההשכלה הגבוהה באמצעות מרכז אחד.
ברק עוז: קודם הזכירו כי מספר הסטודנטים הנרשמים הרשמה כפולה הוא 10,000.
ברק עוז: אני רוצה לומר כי יש הרבה יותר מזה, כיוון שהמספר הזה מתייחס רק ל10,000- סטודנטים מתוך 35,000 סטודנטים שנרשמים לאוניברסיטאות, כאשר יש לפחות עוד 30,000 סטודנטים הנרשמים למכללות, וביניהם יש הרבה מאוד שנרשמים יותר מפעם אחת.
ברק עוז: אח של אשתי שהחל ללמוד עכשיו הנדסת אלקטרוניקה בתל-אביב, נרשם לארבעה מוסדות במקביל.
ברק עוז: רצינו להציג בפניכם אתר אשר עובד בארצות הברית ומטפל ב1,000- מוסדות ובמיליון וחצי בקשות בחודש.
ברק עוז: כך היום נרשמים בארצות הברית.
ברק עוז: הרישום דרך האינטרנט יוזיל את העלויות, ובמקביל יהיה ניתן לעשות רישום טלפוני, או להגיע למרכז רישום ארצי.
ברק עוז: בנוסף למערכת הרישום הזה ישנה מערכת יישומים שלמה, ספרייה אלקטרונית, מנגנון באמצעותו ניתן יהיה לתכנן את מערכת השעות הסימסטריאלית.
זבולון אורלב: מי היוזם של המערכת הפועלת בארצות הברית?
ברק עוז: את הרעיון פתחו יזמים פרטיים, ואחא כך אוניברסיטת פרינסטון לקחה את הבעלות.
זבולון אורלב: האם היום זוהי "דרך המלך" להירשם למוסדות להשכלה גבוהה בארצות הברית?
ברק עוז: כן, אך ישנן שיטות רישום נוספות.
זבולון אורלב: בארצות הברית יש שיטת רישום רגילה במוסד עצמו, ושיטת רישום באמצעות האתר באינטרנט.
ברק עוז: באתר ההרשמה הקיים בארצות הברית, צריך למלא את סדר העדיפויות בכל מוסד באופן נפרד.
ברק עוז: אנחנו רצינו לעשות את הדרך קלה יותר, ולכן החלטנו לקחת את חלק הארי של ערכת הרישום ואחר כך ניתן להגדיר כמה פרופילים שהסטודנט רוצה ולשייך אותם לאוניברסיטה מסוימת.
ברק עוז: בתוך זה ניתן להכניס ממליצים, קורות חיים, רקע צבאי, ולשייך אותם בתוספת לחלק הסטנדרטי.
ברק עוז: ברגע שמלאת פעם אחת את הפרטים האלו, אתה יכול לשלוח זאת לכל אוניברסיטה או מכללה שתרצה.
ברק עוז: כאשר נכנסים למערכת ממלאים את כל הפרטים האישיים ובוחרים אוניברסיטאות אליהן רוצים לשלוח את הבקשה.
ברק עוז: בוחרים פקולטות ובתוכן שלושה מסלולים, כיוון שזה מה שמאפשרת ערכת הרישום.
ברק עוז: מגדירים את סדר העדיפויות של הרישומים, מגדירים האם אנו רוצים שהמערכת תקבל עבורנו באופן אוטומטי את ציוני הבגרות והפסיכומטרי.
יהודית נאות: יש כאן בעיה של חוק הגנת הפרטיות.
יהודית נאות: כיצד אתה יודע אם ההרשמה של סטודנט מסוים כוללת נתונים אמיתיים?
ערן פלוטקין: תעודת הזהות תשויך למאגר המידע שיש למשרד החינוך ולמרכז הארצי לבחינות והערכה וזה יועבר ישירות לאוניברסיטאות.
ברק עוז: התשלום נעשה על ידי פקס, טלפון או כרטיס אשראי.
ברק עוז: לאחר הליך ההרשמה ניתן לבדוק את התקדמות התהליך על ידי הפונקציה של מצב הרשמות.
ברק עוז: עלה פה הנושא של הקשר בין האוניברסיטאות, הנושא של בידול וריכוז.
ברק עוז: ועדת הקבלה של האוניברסיטה רשאית להיכנס לאתר ולקבל את רשימת כל המועמדים עם ציוני הבגרות וציון הפסיכומטרי.
יהודית נאות: בנקודה הזו ישנה בעייתיות מסוימת.
יהודית נאות: אני לא בטוחה שהייתי רוצה שדיקן רפואה באוניברסיטת באר שבע יידע מי נרשם לרפואה בירושלים.
ברק עוז: הוא לא יכול לדעת זאת.
ברק עוז: תהיה לו הרשאה לראות רק את נתוני ההרשמה למוסד שלו.
ברק עוז: הדיקן יכול לראות את הנתונים לפי שדות נתונים שונים, כמו ממוצע בגרות הכי גבוהה.
ברק עוז: הוא יכול להדפיס דו"ח או ללחוץ על האופציה של העברת רשומות למחשב האוניברסיטה.
יהודית נאות: הסיבה למחקר שנערך על ידי ור"ה וות"ת, היא בדיוק הסיבה להצעת החוק.
יהודית נאות: נעמן, למעלה משליש סטודנטים נרשמים רישומים כפולים כיוון שהסטודנט מעולם לא יודע מהו המחזור הנוכחי ועם מי הוא מתחרה.
יהודית נאות: תנאי הקבלה ברוב המקרים עולים משנה לשנה, כיוון שהמחזורים נעשים יותר אינטיליגנטים, או שהם יודעים לעשות טוב יותר את מבחן הפסיכומטרי, וממוצעי הבגרות משתנים משנה לשנה.
יהודית נאות: המידע שאתה יכול לתת לו הוא בדיעבד, אין לך תחזית.
יהודית נאות: אני בדקתי ומצאתי שתנאי הקבלה לפקולטה לרפואה משתנים משנה לשנה, ועל כן לא ניתן לדעת עם מי אתה מתחרה ומיהם בני המחזור המועמדים, ולכן הסטודנט נרשם לכל הפקולטות במקצועות המבוקשים לפחות בארבע אוניברסיטאות שונות.
יהודית נאות: נעמן, אתם לא נתתם דעתכם לטיעון הזה.
יהודית נאות: אני לא מצפה מהאוניברסיטאות לרשום ולהחזיר למי שלא התקבל, כיוון שאני מכירה בעובדה שקיים סגל מנהלי במיוחד לעניין הזה.
יהודית נאות: אני לא מעונינת לפגוע בתשתית הכלכלית של האוניברסיטאות, ולכן אני מציעה לכם לבטל את ההליך הזה בהדרגה, כדי להגיע למצב שבו לא יהיה צריך את זה.
יהודית נאות: רמתן האקדמית של האוניברסיטאות לא משתנה בעקבות מספר הפקידים שלהן.
יהודית נאות: יש חשיבות לחסוך כספים.