GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פרופ' איתמר גרינוולד: ברצוני להודות מעומק הלב גם לכל מי שסייע ללא לאות בארגונו של הכנס, ובראשם לגברת יהודית גדלי, מנהלת ועדת החינוך והתרבות של הכנסת, ולאבי רונן – מנכ"ל עמותות "בשער".
פרופ' איתמר גרינוולד: כולנו כאן
פרופ' איתמר גרינוולד: חייבים לכם תודה מקרב לב, לכם ולכל עוזריכם.
פרופ' איתמר גרינוולד: צריך להזכיר בהקשר הזה שחבר הכנסת אורלב היה פעיל מאד בהכנת הכנס הזה, בעצם עד הבוקר בשעה 10:00 כאשר נפגשנו אתו, חבר הכנסת בוים ואנוכי.
פרופ' איתמר גרינוולד: רוחו שורה כאן, והשעון הזה הוא של נירה אורלב, אשר מקפידה לשאול, מתי כבר יסיים לדבר.
פרופ' איתמר גרינוולד: אינני צריך לפרט בפניכם את הזעזועים שעוברת מערכת ההשכלה הגבוהה בעת האחרונה.
פרופ' איתמר גרינוולד: בצלם של זעזועים קשים אלה נתכנסנו כאן, מתוך היענות ליוזמה של חברי כנסת אחדים ובראשם אברהם(בייגה) שוחט, זבולון אורלב, ענת מאור ואחרים, לפעול יחד עם האקדמיה למען החברה בישראל.
פרופ' איתמר גרינוולד: חבירה זו בין האקדמיה והממשל, יש לה סיכוי טוב, שכן היא נעשית ברוח טובה ובנחישות הדדית לשתף פעולה זה עם זה, בנושאים שהם למעשה הרי גורל למדינה ולחברה החיה בה.
פרופ' איתמר גרינוולד: בספרה "לחכות לאלוהים" כותבת המיסטיקנית ולוחמת החופש הצרפתיה ממוצא יהודי סימון וייל: אהבת היופי בעולם כוללת את אהבת כל הדברים שהם יקרים באמת, ומזל רע יכול להרוס אותם.
פרופ' איתמר גרינוולד: בספרה של איליין סקארי On beauty and being just, על היופי והיות הוגן, מצאתי את ההערה הבאה על דבריה של סימון וייל: A university is among the precious things that can be destroyed – האוניברסיטה היא בין הדברים היקרים שאפשר להרוס אותם.
פרופ' איתמר גרינוולד: ישנה תפיסה פילוסופית שאומרת: מלאות ההוויה והחבירה ההרמונית בין כל מרכיביה, היא אידאל היופי.
פרופ' איתמר גרינוולד: בחבירה כזו של יופי, אנו עומדים לעסוק כאן היום.
פרופ' איתמר גרינוולד: תודה לכולכם.
זאב בוים: תודה רבה על דברי הפתיחה האלה.
זאב בוים: אני מניח שחלק מהאנשים הנוכחים כאן נוטלים חלק בפעילות "בשער".
זאב בוים: לאלה שאינם מכירים, מזה שלוש שנים פועלת קהילה אקדמית למען החברה בישראל.
זאב בוים: בפעילות זו נוטלים חלק למעלה מ-300 אנשי סגל האוניברסיטאות, והיא מתבצעת בהתנדבות.
זאב בוים: הפעילות מגוונת מאד, והאקדמיה מכוונת את עצמה בפעילות זו בעיקר לאזורי פריפריה ושכונות.
זאב בוים: היא כוללת מסגרות שעוצבו באמצעות "בשער", למשל מועדון מדעי המקיים מפגשי מומחים עם תלמידים בנושאים מדעיים וטכנולוגיים, או בעריכת יריד טכנולוגי שעומד להתקיים בירוחם.
זאב בוים: זה יהיה היריד הראשון מסוגו, והשר בוודאי יתייחס לכך.
זאב בוים: במסגרת זו מופעלים מחנות קייץ מדעיים, פעילות חינוכית באינטרנט, מפגשים עם מורים, קפה-מדע, קבוצה של פרופסורים יושבת ומעבדת תכנית ליבה לכל בתי הספר בישראל, וישנם פרופסורים שמייעצים באופן קבוע לוועדות הכנסת השונות, בראשם פרופסור חנוך גוטפרוינד ופרופסור פרנסיס רדאי, פרופסור זאב סגל ופרופסורים נוספים.
זאב בוים: מתקיימים גם פורומים אחרים, הכל בהתנדבות, הכל למען הקהילה, ובמיוחד למען אותן קבוצות ואותם מגזרים באותם אזורים המתקשים אובייקטיבית להגיע אל האקדמיה.
זאב בוים: זוהי פעילות שהיא בבחינת ההר המגיע אל מוחמד – האקדמיה מגיעה אליהם בפעילות זו, ועל-כך אנחנו מברכים.
זאב בוים: רשות הדיבור לשר למדע, תרבות וספורט, מתן וילנאי, בבקשה.
מתן וילנאי: תודה זאביק.
מתן וילנאי: אני מדבר כאן בתוקף תפקידי כשר המדע, ומתייחס לנושאים העומדים על הפרק בתחום המל"ג, אשר נראה לי עכשיו הנושא המרכזי.
מתן וילנאי: אני חושב שהקהל כאן אינו מאוזן, והוא כולו בעל עמדה אחת.
מתן וילנאי: יכול להיות שאני טועה, אבל נראה לי שיש כאן אנשים שכולם מייצגים את הפן שאני תומך בו.
מתן וילנאי: בספטמבר 1957 הופיע בן-גוריון בפני ועידה בינלאומית למבנה האטום.
מתן וילנאי: שימו-לב, היה לו זמן לעסוק בכך.
מתן וילנאי: אני לא רואה לאחרונה מצב בו ראשי ממשלה מתפנים לעסוק בנושאים כאלה.
מתן וילנאי: באותה ועידה שאל בן-גוריון, האם לא הגיע הזמן שתתקיים משאלתו של גדול ההוגים, שהשלטון יוצא מידי המדינאים ויימסר לידי החכמים או הפילוסופים, מגלי רזי העולם.
מתן וילנאי: אתם יכולים להיות רגועים: הוא תיקן את דבריו מיד, וחזר לכך שאת הבעיות מדיניות צריך להניח למדינאים ולנציגיהם הנבחרים, אבל מהשאלה עצמה עולה משהו בסופו של דבר.
מתן וילנאי: בחדר הזה תהיה הסכמה גורפת שהמחקר הוא המנוף לקדמה, והוא מכשיר מרכזי בעיצוב דמותה של המדינה.
מתן וילנאי: המחקר הוא המפתח לעתיד טוב לילדינו בכל התחומים: בביטחון, בתעשייה, בכלכלה, בכל תחום שאנחנו יכולים להעלות על הדעת.
מתן וילנאי: השאלה שכל אחד מאתנו צריך לשאול את עצמו כל הזמן היא, האם אנחנו מוכנים לוותר על הסכמי המחקר, בעצם האם אנחנו מוכנים להמר על העתיד של מדינת ישראל.
מתן וילנאי: לאחרונה אנחנו עדים לסערה ציבורית בעקבות הכוונה של השרה לימור לבנת לשנות את הרכב המל"ג, דבר שנמצא בתהליך.
מתן וילנאי: קודם כל צריך לחזור ולהדגיש שהשרה פועלת במסגרת סמכות מלאה שלה בתוקף של חוק.
מתן וילנאי: בעצם המינוי אין התערבות במובן השלילי של המילה, כי אכן זה תפקידה.
מתן וילנאי: הבעיה מתעוררת והצרימה הזו נוצרת, כי יש תחושה שיש כאן איזו שהיא מערכה כאילו נגד ההשכלה הגבוהה, ובעצם מפחיתים מערכה של ההשכלה הגבוהה וכל מה שמסתתר מאחוריה.
מתן וילנאי: אין ספק שדמותה של המדינה צריכה להיקבע על-ידי נושאים ערכיים, חברתיים ומוסריים.
מתן וילנאי: אנחנו צריכים להכניס את כל השיקולים האלה ביחד, כדי שנקבע לעצמנו איך המדינה הזו תיראה.
מתן וילנאי: יש תחושה שבנושא של הבנייה המחודשת של המל"ג נכנסים גם שיקולים אחרים.
מתן וילנאי: לכן מרימים גבות ולעיתים גם יותר מזה.
מתן וילנאי: המועצה להשכלה גבוהה לפי הבנתי, היא לא הכנסת, היא לא חייבת לקיים ייצוג של כלל האוכלוסייה, בדיוק כפי שהמטה הכללי של צה"ל לא מייצג את האוכלוסייה אלא נושא מקצועי מוגדר, ואמורים להיות בו הטובים ביותר בתחום זה.
מתן וילנאי: אותו דבר גם במוסדות אחרים: בית המשפט העליון לא נועד לייצג את האוכלוסייה ייצוג סוציאלי או ייצוג דמוקרטי, אלא פן מסוים, והטובים ביותר צריכים לשבת בו.
מתן וילנאי: חברי המל"ג הם בעלי מעמד בשדה ההשכלה הגבוהה, כהוראת החוק, ואני מניח שאתם מכירים את החוק.
מתן וילנאי: הם צריכים להיות אנשי מקצוע בתחומם, כלומר חוקרים פעילים במחקר, המכירים את צרכיו ופועלים לאור האינטרסים של המדע והמחקר.
מתן וילנאי: החשיפה האחרונה של המל"ג הוכיחה שיש פגם בחוק, ואעמוד על-כך מאוחר יותר, כי אין בו את ההבחנה הברורה (החוק משנת 1958), בין הנושא המחקרי לנושא ההוראתי.
מתן וילנאי: באוניברסיטאות המחקר, לא לכם אני צריך לומר, גרים בכפיפה אחת וקשורים האחד לשני נושאי המחקר וההוראה.
מתן וילנאי: התחושה הראשונית היא הוראה.
מתן וילנאי: רק מי שבקיא, יודע שקודם כל המחקר, והוא הלוז של מוסדות המחקר שלנו, שיש לנו שבעה כמוהם.
מתן וילנאי: לכן, כאשר באים לדון בחברי המל"ג, זו צריכה להיות הראיה, ולא רק הראיה הצרה של תחום ההוראה שבא לידי ביטוי במכללות.
מתן וילנאי: המטרה העיקרית של המחקר והמדע היא ייצור ידע וגילוי של ידע חדש על כל הכרוך בכך, והם אפשריים רק אם נדע כמדינה לממש את כלל הפוטנציאל האנושי הקיים בתוכנו.
מתן וילנאי: לצורך כך צריך להרחיב את הנגישות למוסדות ההשכלה האקדמית.
מתן וילנאי: אני מקבל את הקביעה הזו במאה אחוז.
מתן וילנאי: זה נראה לי מהלך נכון שחשוב לעשותו.
מתן וילנאי: רק אם ניתן הזדמנות לכל נער ונערה לרכוש את הכלים כדי לעסוק במחקר, בלי שום הבחנה בין מצבם הסוציו-אקונומי או המקום בו הם גרים – המרכז או הפריפריה.
מתן וילנאי: אנחנו צריכים לאפשר לטובים ולמוכשרים ביותר להתקדם.
מתן וילנאי: אם כך נעשה, נאפשר לכוחות הטובים ביותר להגיע לאקדמיה על מנת לעסוק בה במחקר.
מתן וילנאי: רק מעטים יכולים להגיע לכך, אבל ההזדמנות צריכה להיות פתוחה בפני כולם.
מתן וילנאי: לאורך הדרך ישרדו אלה שיוכלו לעמוד בכך, אבל אין ליצור מן ההתחלה את המדרגה שלא תאפשר להם כלל כניסה למוסדות המחקר.
מתן וילנאי: בעניין זה אני מסכים לחלוטין עם השרה לימור לבנת, בכל מה שקשור בהגדלת האפשרות או בהרחבת הנגישות להשכלה האקדמית לכל מי שחפץ בכך ולכל מי שיכול.
מתן וילנאי: הפריחה המדהימה של המכללות בעשר השנים האחרונות היא חלק מרכזי בכך.
מתן וילנאי: צריך לזכור, זה התחיל בתקופתו וביוזמתו של פרופסור אמנון רובינשטיין כשר החינוך, ויש בכך תרומה מרכזית לסגירת הפערים הבלתי נסבלים שקיימים בחברה הישראלית.
מתן וילנאי: יחד עם זאת, צריך לזכור שכל זה קרה מתחת למל"ג.
מתן וילנאי: המועצה הנוראית ההיא, היא זו שעשתה זאת והביאה לפריחת המכללות בקנה מידה המוכר לכולכם, כולל הגידול במספר הסטודנטים על כל מה שכרוך בכך.
מתן וילנאי: המל"ג הוכיחה שיש לה הבנה מלאה לזכותו של הפרט לקבל השכלה אקדמית.
מתן וילנאי: היא לא היתה סגורה במגדל השן של האקדמיה, והבינה את הצורך במוביליות חברתית וכלכלית, לצורך הקטנת הפערים בחברה הישראלית.
מתן וילנאי: אותם פערים מהווים אחד האיומים המרכזיים על מדינת ישראל, איום גדול יותר מכל איום חיצוני שאנו אוהבים לעסוק בו בכותרות כל יום.
מתן וילנאי: למצוינות המדעית יש השפעה ברורה על המשק הישראלי בכל תחום.
מתן וילנאי: אני יכול לתת כאן הרצאה של שעתיים על תחום הביטחון וגם על תחומים אחרים, והדברים ידועים ומוכרים: פריצות בחקר הגנום האנושי, וכל הנושאים שאתם וחבריכם עוסקים בהם כל הזמן.
מתן וילנאי: יחד עם זאת, צריך לזכור שהמשאבים לכך מוגבלים, ואף פעם לא יהיה מצב שהמשאבים יינתנו ביד רחבה, לא מכיוון שלא רוצים, אלא מכיוון שבשיקול כללי זה מה שאפשר להקצות, וצריך תמיד להילחם על-כך.
מתן וילנאי: תמיד צריך לשאוף להגדיל את התקציב, זה לא הצליח השנה, זה לא הצליח בשנים קודמות, אבל זהו המאבק שאנחנו מקיימים.
מתן וילנאי: מי שמתכוון לחלק את המחקר הזה בין מוסדות אינספור, יביא לשטחיות ולחוסר הבנה עמוקה לגבי הצורך לאזן בין החינוך האקדמי לבין המחקר.
מתן וילנאי: מבחינות מסוימות זה אותו עולם, ומבחינות אחרות אלה עולמות נפרדים.
מתן וילנאי: קיימת סכנה שהמל"ג תהיה כזו, שהיא תראה לנגד עיניה רק את תחום ההוראה, ותיתן ייצוג סוציאלי לכולם.
מתן וילנאי: מה שייפגע כתוצאה מכך הוא המחקר.
מתן וילנאי: זה הדבר שבאמת-באמת עומד על הפרק.
מתן וילנאי: כמדינה שיש לה משאבים שאינם בלתי מוגבלים, אנחנו צריכים לראות כיצד מחזקים את מה שקיים, ובאותה נשימה עצמה מאפשרים נגישות לחינוך האקדמי לכל נער ונערה.
מתן וילנאי: לצורך העניין, אנחנו מדברים על התואר הראשון, והמכללות מביאות את הדבר לידי ביטוי.
מתן וילנאי: זו חשיבות המל"ג כפי שאני מבין אותה וכפי שאני רואה אותה.
מתן וילנאי: לכן המל"ג צריכה להיות בנויה מהאנשים הטובים ביותר, שמשלבים הוראה ומחקר גם יחד.
מתן וילנאי: מכיוון שהתברר שגם החוק צריך להתייחס לכך, ביקשתי לבדוק את תיקון החוק, כך שגם התחום המחקרי יבוא לידי ביטוי.
מתן וילנאי: אני לא מתכוון להיות שר המדע בעשרים השנים הבאות, אבל על-פי תפיסת עולמי אני רוצה שהעניין המחקרי יקבל את משקלו ליד העניין ההוראתי, על מנת שלא ניקלע עוד פעם למצב בו אנחנו נמצאים כרגע.
מתן וילנאי: הנחיתי את משרדי לעסוק בכך, ואנקוט בכל הצעדים כשר בממשלה, על מנת שהמל"ג תהיה קרובה ככל שניתן למודל שמדגיש את נושא המחקר ולא זונח אותו על חשבון ההוראה, או על חשבון הפריסה הגיאוגרפית שאני מקנה לה חשיבות עצומה עד לגבול מסוים, אבל לא על חשבון פגיעה במחקר המדעי.
זאב בוים: ננהג כאן כפי שאנו נוהגים במליאה: כל אימת ששר חפץ, הוא רשאי להשתלב בדיון ולדבר כאוות נפשו.
זאב בוים: פרופסור זאב תדמור, לשעבר נשיא הטכניון, וראש מכון נאמן לפיתוח טכנולוגיות והוגה רעיון "בשער".
פרופ' זאב תדמור: תודה.
פרופ' זאב תדמור: המפגש הזה הוא תוצאה של דיון שהיה לנו במסגרת יום עיון של "בשער", כאשר העלינו על שולחן הדיון הציבורי את האיומים העומדים בתקופה האחרונה מול האוניברסיטאות.
פרופ' זאב תדמור: לא מדובר רק במל"ג ובוות"ת אלא בסדרה של דברים נוספים.
פרופ' זאב תדמור: באותה הזדמנות חברי הכנסת זבולון אורלב ובייגה שוחט הביעו את עמדתם, ובין השאר דיברו על הניכור הקיים בין האקדמיה לבין הממשל, כולל הכנסת.
פרופ' זאב תדמור: מכאן הרעיון שיזם זבולון אורלב, לקיים סדרת מפגשים בין "בשער" , גוף המייצג קבוצה גדולה של חברי סגל האוניברסיטאות וחברי הכנסת, כדי לנסות לגשר על הניכור והפער הקיים.
פרופ' זאב תדמור: עבודת "בשער" החלה מתוך תחושה שיש תהליכים בחברה הישראלית שלא רק מסכנים את ההישגים שהיו לנו בעבר כמדינה מודרנית מתקדמת, אלא גם מסכנים את עתידנו.
פרופ' זאב תדמור: אנחנו מתרכזים בסדרה של נושאים, בעיקר הנושא הכאוב ביותר – הפער החברתי ההולך וגדל, ופרופסור בני גייגר יפרט מאוחר יותר מקצת הפעילויות שלנו.
פרופ' זאב תדמור: הן מופיעות גם בחומר שחילקנו.
פרופ' זאב תדמור: אני יושב כאן גם מטעם האקדמיה וות"ת שהקימו לפני כשנתיים ועדה בפורום ים המלח, אשר תעסוק בעתיד האוניברסיטה המחקרית בישראל, מתוך תחושה שחלים שינויים גדולים הן בארץ, הן בחברה הישראלית והן בעולם, וצריך לחשוב מחדש על תפקידי האוניברסיטה המחקרית.
פרופ' זאב תדמור: לוועדה הזו יש כמה ועדות משנה, שבאחת מהן אני היושב ראש, והיא עוסקת ביחסים בין החברה לבין אוניברסיטאות המחקר.
פרופ' זאב תדמור: המסמך שחולק לכולכם בעת הכניסה לכאן מוגדרים יעדיהן של אוניברסיטאות המחקר, ומפרט את היעדים כפי של האוניברסיטה המחקרית, שהם לא רק הוראה ומחקר, מחקר והוראה, שהם הדברים המרכזיים, אלא יש עוד סדרה של יעדים שאוניברסיטה מחקרית מודרנית צריכה למלא בחברה, והם הפצת ידע בחברה, קידום מוביליות חברתית וצמצום פערים, יצירת טכנולוגיות מודרניות והכשרת מהנדסים מדענים בתחום הזה, הכשרת סגל אקדמי עתידי, גיבוש, קידום ושמירה על אוצרות תרבות לאומיים ותרומות לקשרים בינלאומיים, תחום חיוני במדינה קטנה, ואצלנו בנוסף לכך יש גם את הקשרים עם יהדות התפוצות.
פרופ' זאב תדמור: לא אפרט, הכל כתוב במסמך שהופץ ביניכם, אבל אי אפשר להסתכל על אוניברסיטאות המחקר אלא במבט של יעדים רבי פנים, כי זו התמונה הנכונה של אוניברסיטה מחקרית.
פרופ' זאב תדמור: בפגישה הראשונה הזו התכוונו לדבר יותר על הטווח הרחוק, אבל מכיוון שיש בעיות כל-כך קשות שעומדות על סדר היום, אין ברירה אלא להתרכז בנושאים הנוכחיים העומדים על סדר היום במסגרת הדיאלוג שאנחנו מתחילים כאן.
פרופ' זאב תדמור: עמדת "בשער" בנושאים אלה הופצה באמצעות גילוי דעת בכל העיתונים לפני זמן מה.
פרופ' זאב תדמור: ראינו סכנות לאוניברסיטאות ולמערכת ההשכלה הגבוהה בכלל, כתוצאה מסדרה של החלטות ממשלה, בין היתר על ביטול הבחינה הפסיכומטרית.
פרופ' זאב תדמור: בצורה כזו נטלו מן האוניברסיטאות את הסמכות שיש בידיהן על-פי חוק, כדי לקבוע מי נכנס אליהן.
מתן וילנאי: לא החליטו על ביטול.
מתן וילנאי: החליטו להקים ועדה שתבחן את הנושא.
פרופ' זאב תדמור: ביטלו את הבחינה הפסיכומטרית כתנאי הכרחי, והקימו ועדה כדי לכלול אותה.
פרופ' זאב תדמור: אני רוצה לתת את התמונה הכוללת, מבלי להיכנס לפרטים.
פרופ' זאב תדמור: יכול מאד להיות שהאוניברסיטאות היו צריכות להיות גמישות יותר בבניית מערכת קבלה מורכבת יותר, אבל היתה כאן התערבות בעצמאות האוניברסיטאות.
פרופ' זאב תדמור: הדבר נעשה בצורה בוטה, ואני חושב שהוא פוגע באוניברסיטאות.
פרופ' זאב תדמור: יש חקיקה פרטית שמנסה לפגוע, יש הצעות לפתיחה כוללת של השנה הראשונה של האוניברסיטאות, שכבר עשתה שמות באוניברסיטאות הציבורית בארצות הברית ובאירופה בשנות השישים.
פרופ' זאב תדמור: צריך ללמוד קצת מהעבר בתחום זה.
פרופ' זאב תדמור: יש הצעות של שרת החינוך בנושא המל"ג וות"ת.
פרופ' זאב תדמור: במסגרת הדיאלוג, אני רוצה להעביר אליכם את התחושות הקיימות באקדמיה.
פרופ' זאב תדמור: התחושה היא שהמהלכים האלה מקעקעים לחלוטין את יסודות האוניברסיטה המחקרית, ובכך פוגעים בצורה חמורה ביותר בעתיד המדינה.
פרופ' זאב תדמור: אנחנו חיים במאה ה-21.
פרופ' זאב תדמור: זהו עידן הידע, והאוצר הטבעי היחידי של אומות מתקדמות הוא מאגר הידע, בעיקר המדעי-טכנולוגי, שמקורו באוניברסיטאות המחקריות ובמחקר המדעי, ובארץ כל המחק ר המדעי האזרחי וחלק לא קטן מהמחקר הביטחוני נערך באוניברסיטאות.
פרופ' זאב תדמור: תבחנו את ארצות העולם ותמצאו 4 טיפוסים שונים של ארצות: ישנן ארצות שיושבות בחזית המדע.
פרופ' זאב תדמור: ארצות הברית היא הארץ המובילה את כל העולם בתחום זה.
פרופ' זאב תדמור: ארץ קטנה כמו שוויץ, גם היא מובילה בהרבה מאד תחומים.
פרופ' זאב תדמור: היא עברה אותנו במספר המאמרים המדעיים לנפש, דוגמה לתפוקה מדעית.
פרופ' זאב תדמור: ישנן ארצות ששואפות להגיע לפסגה.
פרופ' זאב תדמור: סין החליטה רק עכשיו, על-פי ה-Chronical of high education, לעשות זאת במסגרת שתי האוניברסיטאות המובילות שלה, זו שבביז'ינג ואוניברסיטת צ'ינחואה.
פרופ' זאב תדמור: הם משקיעים עכשיו הון תועפות, כדי לקדם את שתי האוניברסיטאות האלה לחזית המדע.
פרופ' זאב תדמור: יש להם אקדמיה ענקית בה נעשה מחקר, עם כ-50 אלף איש.
פרופ' זאב תדמור: יפן, קוריאה וטאיוואן, גם הן שואפות להגיע לחזית המדע.
פרופ' זאב תדמור: ישנן מדינות מיואשות פחות או יותר, שרואות את הרכבת הדוהרת של המדע והטכנולוגיה, אינן מסוגלות להדביק אותה, ושוקעות בפיגור הולך וגדל המהווה בעיה עולמית רצינית, או שהן נוטות לכיוון הפנדמנטליסטי, על מנת להילחם במגמות העתידיות.
פרופ' זאב תדמור: וישנה קבוצה אחרת של מדינות, בהן נמצאת כרגע רק ישראל, שישבו או עדיין יושבות על הרכבת הדוהרת של המדע והטכנולוגיה, עם אוניברסיטאות מחקר שהן בחזית הידע, ורוצות לקפוץ מתוכה ולעצור.
פרופ' זאב תדמור: זהו טירוף.
פרופ' זאב תדמור: מוכרחים להזכיר כיצד הקמנו כאן אוניברסיטאות מן השורה הראשונה.
פרופ' זאב תדמור: חייבים להבין זאת, כי עוד פעם לא נוכל לעשות זאת: הקמנו אוניברסיטאות מהשורה הראשונה, מפני שהתחלנו לבנותן לפני 75 שנה מהטפחות למסד ולא מהמסד לטפחות.
פרופ' זאב תדמור: מיטב המדענים בתקופה ההיא עמדו ליד עריסת האוניברסיטאות הקיימות היום, והם שקבעו את הסטנדרטים הגבוהים מאד.
פרופ' זאב תדמור: בנוסף לכך היו לנו צעירים מוכשרים.
פרופ' זאב תדמור: היו עליות של מדענים לכל אורך הדרך, עד התקופה הנוכחית של העליה הרוסית הגדולה, וכך יצרנו מערכת אוניברסיטאות ברמה בינלאומית.
פרופ' זאב תדמור: על התרגיל הזה לא נוכל לחזור עוד פעם.
פרופ' זאב תדמור: היה עוד דבר אחד: האבות המייסדים של המדינה, בן-גוריון ועוד לפניו, ראו במדע דבר חיוני לבניית עם ומדינה, והם צדקו.
פרופ' זאב תדמור: הם תמכו במדע בתקופות קשות מאד למדינה.
פרופ' זאב תדמור: בשנות החמישים, כאשר התקבל חוק המועצה להשכלה גבוהה, היה ברור לחברי הכנסת ולאנשי ממשל, שחייבים להפריד בין ניהול האוניברסיטאות לבין הממשל, הן במימון כספי והן בניהול אקדמי, כי ההפרדה הזו נותן להם לצמוח.
פרופ' זאב תדמור: הם הבינו זאת אז, דווקא בתקופה הבולשביקית-מפא"יניקית, בה הכל היה מנוהל מהמרכז, ונתנו לאוניברסיטאות לצמוח.
פרופ' זאב תדמור: הפירות שקיבלנו כתוצאה מכך הם רבים.
פרופ' זאב תדמור: היום אנחנו רוצים לעשות צעד חזרה, ולהתחיל לנהל את האוניברסיטאות בצורה מרכזית.
פרופ' זאב תדמור: זה פשוט לא מתקבל על הדעת.
פרופ' זאב תדמור: דווקא היום, כאשר אנחנו מדברים על שוק חופשי, על הפרדה וכולי.
פרופ' זאב תדמור: פירות המחקר עד היום הם ענקיים.
פרופ' זאב תדמור: תסתכלו מה קרה בחקלאות, תסתכלו מה קרה בביטחון, בהיי-טק ובתחומים מדעיים אחרים.
פרופ' זאב תדמור: גם בחקלאות, גם בהיי-טק וגם בביטחון, הישגים אלה נובעים אך ורק מדבר אחד: שהיתה לנו מערכת אוניברסיטאות מן המדרגה הראשונה.
פרופ' זאב תדמור: הפירות ברורים, הם שם, כל העולם מתפעל מכך.
פרופ' זאב תדמור: כאשר הייתי נשיא הטכניון, באו משלחות מכל מיני מקומות בעולם ושואלים, איך אתם כמדינה קטנה כל-כך, מסוגלים להגיע לרמה כזו.
פרופ' זאב תדמור: והנה, נעשו כל המהלכים האחרונים שהזכרתי, ורוצים למוטט את מה שהושג.
פרופ' זאב תדמור: השרה טוענת שהאוניברסיטאות סגורות במגדל שן.
פרופ' זאב תדמור: אלוהים אדירים, איך אפשר לטעון טענה כזו, כאשר אנחנו היינו מעורבים במערכת הביטחון מלפני הקמת המדינה, כאשר היינו החלוצים בקליטת העליה, כאשר הקמנו מכינות אקדמיות כדי לקרב את הפריפריה לאוניברסיטאות, כאשר 700 חברי "בשער" פעילים כבר 4-3 שנים בפריפריה, ו-100 אלף סטודנטים יושבים במערכת הזו.
פרופ' זאב תדמור: אם זה מגדל שן, מגדל השן כולל את כל מדינת ישראל.
פרופ' זאב תדמור: היא טוענת שהאוניברסיטאות וות"ת פועלות לצורכי עצמן ועובדות כקרטל.
פרופ' זאב תדמור: מל"ג וות"ת, כפי שאמרת, הן שהקימו את המכללות בניהול פרופסורים, מתוך דאגה לאומית, כי חשבנו שהדבר הזה חיוני ונחוץ.
פרופ' זאב תדמור: היא טוענת שחלוקת הכספים בוות"ת אינה נכונה, ורוב הכסף בא לאוניברסיטאות.
פרופ' זאב תדמור: נכון, האוניברסיטאות זקוקות לכסף רב, מפני שהמדע יקר.
פרופ' זאב תדמור: מה אפשר לעשות.
פרופ' זאב תדמור: ב-1952 נכתב מכתב של סשה גולדברג, ממנו עולה שהמיקרוסקופ המתקדם ביותר עלה 20 אלף דולר.
פרופ' זאב תדמור: היום מדובר ב-3-2 מליון דולר.
פרופ' זאב תדמור: הכל עולה היום הרבה יותר, ואת הכל צריך לספק.
פרופ' זאב תדמור: לא המדינה מספקת את כל צרכי האוניברסיטאות, אלא גיוס הכספים באמצעות יהדות העולם וידידי הטכניון.
פרופ' זאב תדמור: ביררתי עם ידידי הטכניון בארצות-הברית, ומצאתי שבמשך 20 השנים האחרונות ידידי כל האוניברסיטאות גייסו כ-3 מליארד דולר בשבילן.
פרופ' זאב תדמור: מה הם יאמרו אם נהרוס את כל העסק הזה.
פרופ' זאב תדמור: אני כבר לא מדבר על מה שיקרה לעתיד שלנו.
פרופ' זאב תדמור: אני צריך לשאול את השרה, מה יקרה אם האוניברסיטאות ייפגעו, אם הישגיהם ירדו והן לא תעמודנה בחזית הראשונה.
פרופ' זאב תדמור: האם אותם צעירים וצעירות מוכשרים ביותר שלנו, שיכולים להתקבל לקל-טק, הרוורד, פרינסטון או סטנפורד, יחזרו לכאן.
פרופ' זאב תדמור: זה מה ששומר אצלנו על הרמה.
פרופ' זאב תדמור: ומה נאמר לצעירים שיושבים אצלנו על משכורות נמוכות יחסית, מפני שסיפקנו להם מעבדות יקרות בעיקר מגיוס כספים.
פרופ' זאב תדמור: האם הם לא יעזבו את המדינה וילכו למקומות אחרים, וכך נהרוס את המערכת הזו.
פרופ' זאב תדמור: ישנה מערכת שעתיד מדינת ישראל תלוי בה: הביטחון, הכלכלה – הכל.
פרופ' זאב תדמור: למערכת הזו יש הישג אדיר.
פרופ' זאב תדמור: איך אפשר לפגוע בו?
פרופ' זאב תדמור: איך הממשלה הזו יכולה לתת לדבר הזה להתרחש, והוא כבר מתרחש.
פרופ' זאב תדמור: אני חושב שזוהי שעת משבר חמורה, לכן קמה עמותת "בשער".
פרופ' זאב תדמור: אין לנו תפקידים רשמיים, אנחנו פשוט יושבים ודואגים לבעיות הכלל מתוך התנדבות.
פרופ' זאב תדמור: השעה חמורה, ואני מקווה שחברי כנסת והשרים בוודאי ינסו למנוע את האסון הזה ממדינת ישראל.
זאב בוים: חברת הכנסת ענת מאור בבקשה.
ענת מאור: אני מברכת את כל הבאים לכאן.
ענת מאור: זהו מפגש שלישי שלי בנושא זה, ואני רוצה להשמיע שתי הצהרות כלליות.
ענת מאור: אני רואה בפגישה זו פגישת עבודה, ולכן אדבר על הנושאים העומדים כרגע על הפרק.
ענת מאור: בהצהרת אמונים לדברים המוסכמים על כולנו, לא נצליח לקדם את הנושא.
ענת מאור: האמירה הכללית הראשונה היא שהיהדות היתה מהדתות הנבונות שאמרה תורה לשמה.
ענת מאור: הסקרנות, המחקר והידע לשמו, הם ערך עליון מבחינה חברתית ותרבותית, ולכך מתווספת בעשורים האחרונים גם התרומה הקיומית האדירה.
ענת מאור: אני חושבת שהאמירה שלנו כחברי כנסת לציבור שעושה במלאכה חשובה מאד.
ענת מאור: טוב שגם אנחנו נפאר את הישגיכם, כי יש לנו במה להתגאות.
ענת מאור: ההישגים הבינלאומיים האדירים שלכם אינם מובנים מאליהם.
ענת מאור: עובדה היא שלמעלה מ-200 אלף סטודנטים חובשים את ספסל האקדמיה, ואנחנו גאים בכם.
ענת מאור: אני שותפה לדבריו הנרגשים של פרופסור תדמור, שיש כאן מהלך שחלקו מכוון לפגיעה בהשכלה הגבוהה, וחלקו אם גם אינו מכוון, אלה תהיינה תוצאותיו.
ענת מאור: ארגנטינה היתה בדרך להימנות על עשר המדינות המצליחות בתחום המחקר.
ענת מאור: מתי הכל קרס, קשה להצביע.
ענת מאור: האצבע מאשימה קודם כל את ממשלת ישראל.
ענת מאור: הממשלה עשתה בחודשיים-שלושה שני דברים: הראשון הוא ההחלטות הנוראיות מה-2 בספטמבר, במטרה להשתלט על החינוך הגבוה באמצעות הכתבה תנאי הכניסה לאוניברסיטאות.
ענת מאור: רצו להכניס את כל הנושא לחוק ההסדרים, וטוב שמנענו זאת.
ענת מאור: זו היתה גם הצעתו של סילבן שלום ב-1996, אשר נפלה בהצבעה בכנסת.
ענת מאור: הדבר השני הוא הרכב המל"ג והשלישי הוא הוות"ת, והחלטת הממשלה שרבים לא הבינו את משמעותה, שלא משרד האוצר יעביר את התקציב ישירות אלא משרד החינוך.
ענת מאור: הכל היה מכוון: מתחילים בדה-לגיטימציה של מערכת טובה.
ענת מאור: צריך לומר ברורות, אין ויכוח על חשיבות הנגישות להשכלה הגבוהה, אבל ההצלחה בעשור האחרון היא תודות למצויינות ולנגישות.
ענת מאור: ישנו מה שנקרא קניין רוחני, ולא יכול לבוא שר ולשים יד על דבר שכבר מוגשם.
ענת מאור: אין די בציון זכויות היוצרים בלבד.
ענת מאור: אי אפשר לומר שהכל מושלם, וצריך להמשיך במעשים.
ענת מאור: דיברתי על-כך עם פרופסור תדמור ועם אחרים, יש צורך ביוזמה שלכם, למשל להעדפה מתקנת בכל האוניברסיטאות, אבל ההמשך צריך להיות תוך תיקון, ואין שום צורך ברפורמה.
ענת מאור: לכן הדה-לגיטימציה של המערכת האקדמית והטפת המוסר לה אינם דברים מקריים.
ענת מאור: אני מסכימה עם דבריו של חבר הכנסת שטייניץ: יש 14 הצעות חוק, רובן לדעתי מיותרות.
ענת מאור: כיושבת ראש ועדת המדע והמחקר, אני חושבת שהצעות החוק לפיהן רק בעלי החיים הם החשובים, והמחקר המדעי כאילו מתנהל מעצמו, הן הצעות שהמקום לא יכירן.
ענת מאור: כמובן צריך שיהיה איזון, אבל אין ללכת בדרך קיצונית.
ענת מאור: טוב שהגענו להסכמה בנוגע להצעות החוק לביטול המבחנים הפסיכומטריים.
ענת מאור: זה צריך להיעשות רק בהידברות ולא בהכתבה באמצעות חוק.
ענת מאור: ההצעה להקים מל"ג עצמאי, דתי וחרדי, אינה במקומה.
ענת מאור: כל ההצעות האלה בצנרת, כמו ההחלטה להקים אוניברסיטה על-פי חוק בעיר מסוימת.
ענת מאור: שני הנושאים העומדים עכשיו על הפרק הם הרכב המל"ג ומניעת ההשתלטות על ות"ת.
ענת מאור: בנושא הרכב המל"ג היו גם הישגים, ואי אפשר להעמיד את הדברים כאילו שרת החינוך ניצחה.
ענת מאור: העובדה היא שמהלכה למנות ממלאי תפקידים נבלם על –ידי היועץ המשפטי, בזכות המאבק הציבורי שלכם ושלנו.
ענת מאור: עובדה היא שהמכללות הפרטיות אינן אלה שמקבלות בסופו של דבר את הייצוג, אלא בעיקר מכללות אחרות.
ענת מאור: אדוני השר, נותרו לממשלה שני דברים לעשותם: קידום המחקר משמעותו לא להוריד את ייצוג ור"ה מתחת למחצית.
ענת מאור: כולנו מכירים את טביעת האצבעות של הפוליטיזציה, ולא אכנס לשמות.
ענת מאור: פתאום ראש ישיבה הוא נציג היהדות, כאילו פרופסור אניטה שפירא איננה חלק מההרכב.
ענת מאור: ויהדות זה לא מחקר ולא מדע.
ענת מאור: אשר לוות"ת, ביום ו' האחרון פורסם מאמר ב"הארץ", על בעיות בתוך הוות"ת והפיקוח של המל"ג.
ענת מאור: זהו מאמר מוזמן ומתוזמן.
ענת מאור: אני פונה לממשלה בדרישה לא לתת בשום אופן את ידה לשינוי החלטת הממשלה מ-1977.
ענת מאור: אם תמצאו לנכון, נעשה זאת במסגרת החוק, אם כי אנחנו מעדיפים לא לחוקק.
ענת מאור: אני פונה לפרופסור נחמיה לב-ציון, גם על מנת לתת לו גיבוי אישי.
ענת מאור: אני חושבת שכולנו צריכים לומר באופן נחרץ: תיקונים, כן.
ענת מאור: הרס , פגיעה ודה-לגיטימציה – לא.
זאב בוים: ברור לכם כי מכיוון שבדיון זה משתתפים חברי כנסת ושרים, אנשים פוליטיים מאד, בוודאי שלא צריך אוזן מוזיקלית כדי לשמוע את הביקורת הפוליטית.
זאב בוים: זה לגיטימי, אבל אני מפנה את תשומת הלב לכך.
זאב בוים: אני למשל לא חושב שיש פגיעה מכוונת.
זאב בוים: אני לא חושב שמישהו מאיזה שהוא צד, באיזו שהיא ממשלה, לא מתכוון לפגוע במכוון בהשכלה הגבוהה.
זאב בוים: יכול להיות שיש פגיעה בדיעבד, אבל גם זה עניין להשקפה.
זאב בוים: הנושא היה נתון בוויכוח, ונכון שמתוך הוויכוח הציבורי הזה התקבלה תוצאה מתקבלת על הדעת.
מתן וילנאי: מכיוון שלשר מותר תמיד להתפרץ, אומר שזה מכוון, וזה פגע.
זאב בוים: אני חולק עליך.
זאב בוים: אני מכיר את הנפשות הפועלות, כולנו מכירים אותן.
זאב בוים: נמשיך בסדר היום, עם פרופסור חנוך גוטפרוינד מהאוניברסיטה העברית.
זאב בוים: הוא שימש כרקטור האוניברסיטה וכנשיאה.
פרופ' חנוך גוטפרוינד: המפגש הזה מתקיים על רקע ויכוח ציבורי קשה שמתנהל עכשיו, על הרכב ומבנה המל"ג.
פרופ' חנוך גוטפרוינד: לוויכוח הזה קדם ויכוח על ניסיון לקבוע באמצעות חוק ההסדרים נושאים הקשורים לאספקטים אקדמיים וניהוליים של מערכת ההשכלה הגבוהה.
פרופ' חנוך גוטפרוינד: אם יוזמות אלה אכן תתממשנה, זאת תהיה פגיעה יסודית משמעותית, ממש קעקוע העקרונות עליהם התבססו בעבר יחסי אקדמיה וממשל בישראל.