GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יעל סימן טוב: עוד יש לנו כמה התלבטויות בתוך הוועדה ואנחנו עדיין בבדיקה איך להפעיל אותה בדיוק.
יעקב מרגי: אבל חלקה כבר בסמסטר זה, חלקים ממנה כבר מיושמים.
<יעל סימן טוב: לא, התכנית - - -
יעקב מרגי: לא, בכלל, בכלל.
<יעל סימן טוב: תכנית המצוינות עדיין בגיבוש - - -
יעקב מרגי: לא המצוינות, בכלל, כל התכנית הזאת של ועדת ההיגוי.
<יעל סימן טוב: כן, כבר יצאנו לדרך עם מרבית התכניות.
<יעל סימן טוב: שיהיה בהצלחה.
יעקב מרגי: שיהיה לנו בהצלחה בעזרת השם.
אלעזר שטרן: אפשר לשאול משהו?
יעקב מרגי: אם תתנהג יפה כן.
אלעזר שטרן: תחליט.
יעקב מרגי: בינתיים כן.
אלעזר שטרן: ממה שאני מבין ויודע, אני חושב שהמדינה יכולה לתת לעצמה טפיחה על הכתף בכל הנושא של התמיכה הכלכלית והסיוע והליווי והכל.
אלעזר שטרן: אני חושב שגם בסקירה הזאת, שהייתה מקיפה, אבל דרכי ההתמודדות – ואני בכוונה שאלתי את זה, מפני שלא משנה למה, האמירה יש תואר ראשון היא כאילו משחררת אותנו מהרבה מאד דברים, מיותר מדי דברים; והמבחן האמיתי בעיני הוא באמת המקצועות שמוליכים להשמה.
אלעזר שטרן: ויש אוכלוסיות שונות, לאו דווקא אתיופים, שבשביל לשרת או גם בגלל מבנה השכר במדינת ישראל, שאם כבר אתה עובד, אז אתה מקבל קרדיטציה על תואר, לא משנה איזה, אז משיגים תואר וגם אפשר אחרי זה לתת לנו צפירת הרגעה, הנה, הרבה לומדים, יש להם תואר ראשון.
אלעזר שטרן: אני חושב שהעניין של המקצועות – ומשפטים היום לצערנו הרב, לשמחתנו הרבה, לא משנה מה – זה כבר לא עדות לכולם בהיבטים.
אלעזר שטרן: זה עדות שיש לה תואר במשפטים, זה מה שזה.
דב חנין: אלעזר, אני לא מאד מאד מעריך תואר במשפטים, בתור אחד שיש לו כזה, אבל בכל זאת תואר במשפטים זה סוג של רישיון לעבוד, כמעט רישיון לעבוד במקצוע מסוים.
דב חנין: אתה נמצא בתהליך.
דב חנין: להבדיל מתארים אחרים, בוגר משפטים נכנס לתהליך של התמחות - - -
אלעזר שטרן: אני מסכים, הוא יכול לעבוד.
יעקב מרגי: הוא לא חיסל לגמרי.
יעקב מרגי: הוא בא ואומר שלא נצא ידי חובה, אבל אני חושב שהסקירה התמודד עם זה בסך הכל.
אלעזר שטרן: שנייה, לא, אני אגיד איפה בעיני פחות.
אלעזר שטרן: אנחנו גם יודעים שמספר בוגרי המשפטים יוצר יותר ויותר בעיה של עבודה, גם עם תעודה במשפטים.
דב חנין: כן, אתה מתכוון להגיד שרוב האנשים שאנחנו פוגשים ברחוב באופן רגיל הם עורכי דין.
דב חנין: המיעוט הוא כאלה ש - - -
יעקב מרגי: הם דנים אותנו כל הזמן.
אלעזר שטרן: אתה אמרת, אבל אני באמת חושב שדווקא באנקדוטה הקטנה, ואני מכיר את פויירשטיין.
אלעזר שטרן: יש דיונים האם צריכים לעשות כן סוגים של איחוד האוכלוסייה, בסדר?
אלעזר שטרן: אני לא חושב שאנחנו בני חורין ואני אומר את זה בניגוד נגיד לחברתי פנינה תמנו שאטה ולעוד חלק מהיושבים פה, שאנחנו במצב של לומר שהערך הזה של בידוד הוא גובר על הערך של מתן ההזדמנות.
אלעזר שטרן: זאת אומרת אם אני לוקח לדוגמא את המבחנים המיוחדים – ולי אין ספק שכל המבחנים שאנחנו יודעים לעשות, וכדי שאני לא אצא נקי – גם בצה"ל – הם מוטי ערך הכותבים שלהם.
אלעזר שטרן: מוטי תרבות של מי שחיבר את המבחנים האלה ובאמת האוכלוסייה יוצאי אתיופיה, מה שמאפיין אותם ובזה אני יודע שככה אנחנו מתייחסים לזה, גם מי שנולד בארץ עוד לא יכול בגלל הסביבה, בגלל הבית, בגלל הכל - - -
יעקב מרגי: עוד 60 שנה.
אלעזר שטרן: כן, לא יכול להיות משוחרר מהמיוחדות, אני אגיד ככה, של חלק גדול מהבתים.
אלעזר שטרן: לא שאין שם בתים שהלוואי והבית שלי היה נראה ככה, אני תמיד צריך להיזהר מהכללות, אבל כשמדברים על סך כל האוכלוסייה, יש עוד מה לעשות.
אלעזר שטרן: ולכן אני שואל אתכם באמת מה אתם עושים לא בשביל שיותר ויותר אנשים יהיה להם תעודה.
אלעזר שטרן: דרך אגב, אני באמת חושב ולא נעים להגיד, אני כמעט לא הייתי מבזבז את הזמן בוועדה הזאת על מתן האפשרות הכלכלית ללמוד.
אלעזר שטרן: אני חושב שיודעים להתמודד עם זה.
אלעזר שטרן: אלא התחושה שלי - ואני מכיר יחסית בסדר את פני הקהילה - זה שיש שם הרבה יותר רופאים ומהנדסים פוטנציאלים מאשר אנחנו פוגשים בשוק העבודה או באקדמיה במקצועות האלה.
אלעזר שטרן: ואני בכוונה שם את זה שם, אולי בשביל להשלים - - -
יעקב מרגי: לתת את ההטיה.
יעקב מרגי: להתחיל את ההטיה.
יעקב מרגי: חייבים לעשות את ההטיה.
אלעזר שטרן: אז אני אומר לך את האמת, גם בציבור שאני חי בו, נגיד בציונות הדתית, הרבה יותר קל ללכת לרווחים הקלים האלה, הרכים יחסית של חינוך ושל אהבת הארץ ושל כל מה שיש בתוך זה.
אלעזר שטרן: גם כשאתה רוצה ללכת לדברים ההישגיים והמדידים, שאחרי זה באמת פותחים לך את הדלתות, אז שם כאילו.
אלעזר שטרן: וגם בסקירה הזאת אני מודה שלא התרשמתי שהאתגר הזה הוא זה אחיזת השור בקרניו.
אלעזר שטרן: כאילו די, האוכלוסייה הזאת אנחנו יחסית מטפלים בה, יחסית זהו, עכשיו בואו נראה לא איך יש להם תואר ראשון.
אלעזר שטרן: בואו נראה איך יש להם את המקצועות האלה.
יעקב מרגי: אבל אלעזר, אי אפשר להתעלם.
אלעזר שטרן: הפוטנציאל - - -
יעקב מרגי: קודם כל בעיקרון מסכים איתך וההצגה מתמודדת.
יעקב מרגי: נכון שהיא לא שמה את לגבי גיוון המקצועות והסטה למקצועות אחרים בראשית, אבל בוא לא נשכח שכרגע צריך לפתוח לעוד פלח גדול באוכלוסייה של יוצאי אתיופיה את שערי האקדמיה.
יעקב מרגי: שערי האקדמיה זה לא רק ציונים.
יעקב מרגי: אני אומר לכם כמי שבא מהחברה וקל לי לומר ממרומי גילי, יש אוכלוסיה רבה שמראש אומרת לך אני לאקדמיה לא מגיעה.
יעקב מרגי: הוא כבר מציין לעצמו שיש לו בעיות כלכליות, אין מי שיממן אותי.
יעקב מרגי: אתה יודע, גם כשהמדינה באמת משקיעה ומסייעת בבעיה הכלכלית ובמימוש, חלק גדול מהציבור לא מגיע לאקדמיה כי הוא מראש פוסל את האפשרות להתמודד עם החסמים.
יעקב מרגי: זה לא נראה לך, אבל תשמע מאחד שגדל בשכונות - - -
אלעזר שטרן: אני אגיד לך משהו.
יעקב מרגי: תן לי, אלעזר.
יעקב מרגי: אחד שגדל בזה ואני אומר לך, אני יכול לומר בכנות, בגילוי לב, אני עצמי, עם כל הפוטנציאל שלי, פסלתי מראש לעצמי את האפשרות של האקדמיה בגלל סיבות כאלה ואחרות.
יעקב מרגי: עכשיו אומרים לך בוא קודם כל נפתח.
יעקב מרגי: תוך כדי שאנחנו פותחים את שערי האקדמיה לפחות ל-1.7% שזה יהיה דומה לשיעורם באוכלוסייה, זה 2.5% בחתך הגילאים.
יעקב מרגי: אפשר להתעודד לומר 1.5%, 1.7%, אנחנו בדרך הנכונה, זו מגמת עלייה.
יעקב מרגי: אבל בחתך הגילאים זה 2.5%.
יעקב מרגי: זה עדיין פער גדול.
אלעזר שטרן: למה אתה לוקח?
אלעזר שטרן: תשמע - - -
אלעזר שטרן: לא, משפט אחד.
אלעזר שטרן: תראה, לך לדרום אמריקה, לאפריקה, למזרח אסיה - - -
יעקב מרגי: אני יודע מה אתה רוצה להגיד.
אלעזר שטרן: שנייה, אתה לא יודע מה אני רוצה להגיד לך.
יעקב מרגי: תאמין לי ש - - -
אלעזר שטרן: נשבע לך שאתה לא.
אלעזר שטרן: הפעם אתה לא.
יעקב מרגי: כי תוקפים אותנו בזה כל הזמן.
אלעזר שטרן: למרות שדיברנו גם הבוקר, אתה לא יודע מה אני רוצה להגיד לך.
אלעזר שטרן: תסתכל שם על הטלפונים, בסדר?
אלעזר שטרן: מה יש שם עכשיו?
אלעזר שטרן: יש שם קווי טלפון?
אלעזר שטרן: לא היו, נכון?
אלעזר שטרן: לא הספיקו לעשות, לא היו השקעות, לא יודע מה.
אלעזר שטרן: תאר לך שעכשיו היינו לוקחים תכניות ועושים באפריקה או בדרום אמריקה קווי טלפון.
אלעזר שטרן: מה עושים?
אלעזר שטרן: עושים ישר סלולר.
יעקב מרגי: נכון, יצחקו עלינו.
יעקב מרגי: אבל זה לא דומה.
יעקב מרגי: אתה לא יכול להגיע לתארים מתקדמים ולגיוון מקצועי רחב.
יעקב מרגי: נכון שצריך לעשות את זה תוך כדי.
יעקב מרגי: אני לא אומר לעשות את זה בעוד 10 שנים.
אלעזר שטרן: למה - - - למה בכלל אנחנו צריכים להיות שם?
יעקב מרגי: תוך כדי, היא אומרת לך.
יעקב מרגי: כבר תוך כדי – ובהצגה לפחות, סליחה שאני מפרש אותך – אבל תוך כדי שאנחנו עומדים להגדיל את מספרם, אנחנו מדברים על כך שגיוון המקצועות יהיה אכן תואם את הצרכים של החברה, את הצרכים של בני הקהילה.
יעקב מרגי: קודם כל קבוצת איכויות.
יעקב מרגי: קבוצת מצטיינים.
יעקב מרגי: הכל ביחד.
יעקב מרגי: תארים מתקדמים.
יעקב מרגי: הכל ביחד, אבל קודם כל בוא לא נשכח שאנחנו עדיין והלוואי והייתה לנו התקדמות כזו גם במערכת החינוך.
יעקב מרגי: הלוואי שבמערכת החינוך היו ממוקדים כפי שזה והבאנו זאת.
יעקב מרגי: רבותי, אפשר לבוא לדיון הזה ולהגיד רבותי, כמו שפתחתי, בנימה אופטימית.
יעקב מרגי: ברוך השם הם משתלבים וזה, אבל עדיין יש לנו הרבה מה לעשות.
יעקב מרגי: הם באמת בזכות מתקדמים, עושים, משתלבים, אבל עדיין צריך לצמצם פערים עם כל הטעויות שלנו ועם כל הבעיות האובייקטיביות.
<יעל סימן טוב: ואני בכל זאת אשמח גם לומר בקצרה - - -
יעקב מרגי: סליחה, אני רוצה לתת ל - - -
<יעל סימן טוב: בקצרה.
יעקב מרגי: היום יום רביעי, זה יום - - -
<יעל סימן טוב: רק דקה.
יעקב מרגי: אנחנו ביום רביעי, אין לנו פריבילגיה לגלוש מעבר ל-11 ואנחנו מתקדמים ויש דוברים שרוצים לדבר ומן הסתם תהיינה לך תגובות והתייחסויות.
יעקב מרגי: תשמרי את זה להתייחסויות.
יעקב מרגי: מירב סלע, בבקשה.
<מירב סלע: שלום, תודה.
<מירב סלע: מירב סלע, מנהלת קשרי ממשל בהתאחדות הסטודנטים הארצית.
<מירב סלע: כפי שיעל אמרה יש לנו נציגה משקיפה בוועדת ההיגוי.
<מירב סלע: אז רק שני דברים שחשוב לי להגיד.
<מירב סלע: לפי מה שאנחנו מבינים יש קצת בעיה של כוח אדם במל"ג ות"ת.
<מירב סלע: אין רכז ייחודי לתחום של יוצאי אתיופיה, כמו שיש לחרדים ולחברה הערבית וכן חשוב שיהיה אחד כזה ואנחנו באמת מקווים שהוועדה תקרא למל"ג להסדיר את העניין הזה בהקדם.
<מירב סלע: חשוב להדגיש שישנם חסמים לא מבוטלים שמתחילים במערכת החינוך ומשפיעים על כניסת הסטודנטים יוצאי אתיופיה לאקדמיה, שהם גם דור ראשון להשכלה הגבוהה ולכן חשוב לנו לקבל שיתוף פעולה מלא והדוק במשרד החינוך.
יעקב מרגי: ד"ר מושיק לביא, בבקשה.
<משה לביא: שלום.
<משה לביא: מושיק לביא מהאוניברסיטה הפתוחה.
<משה לביא: אולי איזה רקע כללי.
<משה לביא: יש במערכת ההשכלה הגבוהה פתרון שהוא עוקף פסיכומטרי ובגרות.
<משה לביא: זה היעד הלאומי של האוניברסיטה הפתוחה, שלומדים בה נכון לשנה שעברה 47,000 סטודנטים, בערך שישית מהיקף הסטודנטים הכללי במערכת.
<משה לביא: אז המדינה יודעת לספק פתרון.
<משה לביא: אנחנו יודעים לספק את הפתרון הזה גם בפרישה גיאוגרפית, גם בפרישה של טכנולוגיות - - -
יעקב מרגי: מה לעשות, כשנולדתם היה הכי קל ללמוד באוניברסיטה הפתוחה.
יעקב מרגי: היום הפכת להיות ה-.
יעקב מרגי: קשה ללמוד.
יעקב מרגי: הצטיינתם והרמתם את הרמה - - -
<משה לביא: אז עוד פעם, כאשר דיברנו על איכות, בסופו של דבר תואר אמור להיות תואר אוניברסיטאי ברמה הגבוהה ביותר.
<משה לביא: האוניברסיטה הפתוחה בדיוק משלבת את שוויון ההזדמנויות המלא ברמת הכניסה - - -
יעקב מרגי: קיבלת מחמאה, אל תסביר לי.
<משה לביא: תודה.
<משה לביא: תואר אקדמי ברמה הגבוהה ביותר, אנחנו מעודדים.
<משה לביא: מבחינתנו כל סטודנט שעשה אצלנו שניים שלושה קורסים, מתמטיקה בדידה או בכלכלה או במשהו אחר והמשיך לאוניברסיטה, או לטכניון, אצלנו זה הצלחה.
<משה לביא: יש מסלול כזה ועושים אותו רבים והוא לא קל.
<משה לביא: ועדיין, כשמדברים על השכלה, אז הפערים בקרב אוכלוסיית יוחאי אתיופיה הם גדולים וכמי שמתעסקים בזה בפרקטיקה, צריך להכיר שגם המענה צריך להיות רב ממדי.
<משה לביא: אפשר להסתכל על הקצפת, שגם אותה צריך לחזק למקומות שהיא צריכה להגיע, אבל יש גם הרבה מאד שכבות נוספות של השכלה שהן בדרך, והאוניברסיטה הפתוחה, שוב, אחד המאפיינים שלה שאנחנו יודעים גם לתמוך באנשים שהם אחרי גיל הלב של הלימודים, אנשים שעלו מאתיופיה בני 30 ו-40, בעלי משפחות.
<משה לביא: פגשתי אתמול סטודנטית מאשקלון עם חמישה ילדים, שאמרה שניים עשיתי במהלך התואר.
<משה לביא: כשאישה כזאת מסיימת תואר ראשון, גם אם הוא לא תואר בפיזיקה לצורך העניין, היא מייצגת עוד קהילה שלמה שיהיו כבר דור שני להשכלה ויגיעו למקומות הכי טובים.
<משה לביא: אז ההשקעה גם בקבוצה הזאת - - -
יעקב מרגי: ענית קצת ברמיזה, ענית קצת לחבר הכנסת אלעזר שטרן.
<משה לביא: זה השקעה חשובה.
<משה לביא: ועכשיו - - -
יעקב מרגי: זה הוכח מחקרית.
יעקב מרגי: אם הדור הראשון הוא בוגר השכלה גבוהה, סבירות גבוהה שהדור השני גם יהיה בוגר השכלה גבוהה.
<משה לביא: ופה אני כן חוזר להיבט הכלכלי, שלקבוצה הזאת הוא פשוט לא קיים.
<משה לביא: כי מינהל הסטודנטים מספק תמיכה ואנחנו בקשר נהדר איתם, אבל נכון להיום 20% מהסטודנטים שלנו זכאים למינהל הסטודנטים, כי הם לא בני 28, או אין להם בגרות, או הם יותר מבוגרים.
<משה לביא: אז המערכת הכלכלית המאד מפותחת, מתייחסת רק לאוכלוסייה הזאת של הצעירים ונעדרת לגמרי באוכלוסייה של היותר מבוגרים או מי שאין להם בגרות, או דברים מהסוג הזה.
<משה לביא: אני חושב שגם על זה צריך לשים את הדעת.
יעקב מרגי: יאסו, מכון מאיר, בבקשה.
<יאסו דג'ן: תודה רבה.
<יאסו דג'ן: קוראים לי יאסו דג'ן, אני תלמיד מכון מאיר בתכנית מאירים בביתא ישראל.
<יאסו דג'ן: זו תכנית להכשרת רבנים יוצאי העדה האתיופית.
<יאסו דג'ן: אני הגעתי לכאן וקודם כל אני רוצה - - -
יעקב מרגי: אני יכול לומר בגילוי נאות שיש לי הרבה זכויות בהגדלת מספרי התקנים שלהם, אחרי שהם נקלטו במדינת ישראל.
<זיוה מקונן דגו: כרבנים לאתיופים.
יעקב מרגי: כרבנים.
יעקב מרגי: עכשיו את תוקפת.
יעקב מרגי: כן, אנחנו בדרך הנכונה.
יעקב מרגי: את מכירה את הבעיות בחברה שלה.
יעקב מרגי: גם אותי בלעו לפני 60-70 שנה.
<יאסו דג'ן: בהקשר הזה באמת הייתי רוצה לפתוח במשפט קצר.
<יאסו דג'ן: הייתי בכינוס לפני שבועיים - - -
יעקב מרגי: לא, אבל אני חייב לתקן אותך, סליחה.
יעקב מרגי: אני התגוננתי בגלל שיש לי את הקטע של הקייסים.
יעקב מרגי: הרבנים שמוסמכים במכון מאיר, מתמודדים לתקנים מלאים ברבנים.
יעקב מרגי: בכל אופן אני אומר לך שזו הנחיה שלי בבאר שבע עם רבני שכונות.
<זיוה מקונן דגו: עם מה שהיה בשטח זה אחרת.
יעקב מרגי: אני יכול לומר לך, כשהתמנו בתקופתי בבאר שבע, הם רבנים לכל דבר ועניין, במחלקות הנישואין, בשכונות, יש להם מעמד מלווה, שווה.
יעקב מרגי: בבקשה, אבל זה לא הדיון.
<יאסו דג'ן: אז קודם כל בהקשר הזה אני רוצה להודות גם לוועדה וגם למשרד החינוך שהקציב ובאמת הייתה כאן סקירה מאד יפה מבחינת התקציבים שמופנים גם להשכלה הגבוהה באופן כללי וגם להכשרת מורים.
<יאסו דג'ן: הוקצו 20 מיליון שקלים להכשרת מורים.
<יאסו דג'ן: אנחנו בתוך - - -
<קריאה: מי שמע על זה?
<יאסו דג'ן: סליחה.
<יאסו דג'ן: אנחנו בתוך התכנית שלנו, בתכנית מאירים בביתא ישראל, מכשירים את עצמנו - - -
יעקב מרגי: מותר ואני לא שולל את זה.
יעקב מרגי: אפשר לומר זה דיון ועדה פתוח.
<יאסו דג'ן: אנחנו מכשירים, אנחנו מוכשרים להיות רבנים ומנהיגים לעדת ביתא ישראל וגם בשילוב עם המנהגים האתיופים, עם התפילות.
<יאסו דג'ן: אנחנו משתדלים בעזרת השם לעבוד גם על פרויקטים נוספים.
<יאסו דג'ן: ברוך השם - - -
יעקב מרגי: השכלה גבוהה.
יעקב מרגי: עכשיו תספר לנו במה זה נוגע להשכלה גבוהה, לדיון.
<יאסו דג'ן: באופן כללי משרד החינוך התחיל באמת ברוך השם, לתקצב-.
<יאסו דג'ן: התכניות שלנו-.
<יאסו דג'ן: את תכניות מאירים בביתא ישראל-.
<יאסו דג'ן: את התכניות להשכרת רבנים-.
<יאסו דג'ן: תכניות להכשרת רבנים-.
<יאסו דג'ן: אני מתרגש כרגע.
יעקב מרגי: אתה רוצה לקחת אוויר ואחר כך להמשיך?
<יאסו דג'ן: כן.
יעקב מרגי: עדי גינזבורג.
<עדי גינזבורג: עדי גינזבורג מפרויקט עולים בהצלחה, שאני גם עוזר של הרב יהודה סהלה, רב הקהילה האתיופית בתל אביב יפו.
<עדי גינזבורג: באמת הדברים הם מאד קשורים ספציפית אם אנחנו מודל ונצטרך איזו הערה קטנה למה שכבוד יושב הראש הזכיר קודם, של רב שהוכשר כרב קהילה - - -
יעקב מרגי: אני נותן לכם לדבר, כי באתם וביקשתם רשות דיבור, אבל הדיון היום הוא זה שילוב והעצמה של יוצאי אתיופיה בהשכלה גבוהה.
<עדי גינזבורג: אז אני אתייחס לזה רק בהערה, כי הדבר קשור לזה ויכול להיות שהוא גם נוגע לדיון עצמו.
<עדי גינזבורג: המציאות היום, מה שיושב הראש הזכיר, אחרי שמתחיל מצב שבו גם רבנים נכנסים לתוך המשבצות האלה של אפשרות לכלל הקהילה, זה משהו שאפשר להכיר אותו בתל אביב ואני אומר את זה כהערה במשפט.
<עדי גינזבורג: היום כשמגיע זוג עולים מארצות הברית להירשם לנישואין, הם מגיעים לרב אתיופי במועצה הדתית בתל אביב יפו, שהרבה פעמים גם עורך להם את החופה.
יעקב מרגי: אז עכשיו חבר הכנסת דודי אמסלם רואה את זה בשידור, כועס שאני נכנס לתחום שלו.
יעקב מרגי: תעבור להשכלה גבוהה.
<עדי גינזבורג: אז אני לא רוצה להיסחף ואני חוזר מיד חזרה.
<עדי גינזבורג: המציאות היום כמו שאנחנו רואים אותה זה שיש למשל בתכנית הזאת של הכשרת מורים, ניתן איזה שהוא מענה שברור שהכיוון שלו והמטרה שלו היא לא רק לתת את המענה האישי לתלמיד ולהעצמה שלו, אלא באמת לתת לו כלים שיאפשרו לו אחרי זה לפעול כמנהיג, כמישהו שגם יהיה דוגמא ואיזה שהוא סמל דרך לבני העדה והוא יהיה כזה דווקא גם בזה שהוא ישרת גם הלאה והחוצה את כלל האוכלוסייה.
<עדי גינזבורג: בנושא הזה יש כרגע חוסר, שהוא - - -
יעקב מרגי: אם יש לך נייר עמדה מקצועי שאתם חושבים שזה יכול לעבוד, תשלח לי את הנייר, אני אתעניין, אם אפשר אני אסייע בידך, אבל זה לא הדיון.
<עדי גינזבורג: בסדר.
<עדי גינזבורג: תודה.
יעקב מרגי: זיוה.
יעקב מרגי: היום זה ברכות או שוט?
<זיוה מקונן דגו: מחר חג הסיגד, בעזרת השם.
יעקב מרגי: 51 יום אחרי - - -
<זיוה מקונן דגו: 50 יום אחרי יום הכיפורים.
יעקב מרגי: אחרי יום הכיפורים.
<זיוה מקונן דגו: כ"ט חשוון, חל בשבת, אז הקדימו אותו.
דב חנין: אז קודם כל חג שמח.
יעקב מרגי: מי שחוקק את החוק הזה זה חבר הכנסת השר אורי אריאל יחד איתי.
<זיוה מקונן דגו: נכון.
יעקב מרגי: אנחנו חוקקנו את החוק הזה.
<זיוה מקונן דגו: העדה קידמה את זה ואתם חוקקם אותו וברוך השם לכל עם ישראל יש יום חופש בחירה.
יעקב מרגי: וזה חג ססגוני וכדאי, אני ממליץ לכולם ללכת לטיילת ארמון הנציב, לראות את ההפנינג הגדול.
יעקב מרגי: וגם בכותל, אני יודע שחלק מהרבנים עושים את זה.
<קריאה: אנחנו מברכים הפריי לכם סיגד.
יעקב מרגי: כן, הם יאמרו את זה מלא באתיופית, בלי האידיש.
<זיוה מקונן דגו: נכון, וזה בסדר.
<זיוה מקונן דגו: אז אי אפשר בלי שוט בוועדה הזאת וצריך - - -
יעקב מרגי: מותר לך, בבקשה.
<זיוה מקונן דגו: ואני אתן אותו.
<זיוה מקונן דגו: אני רוצה לתת דוגמא אישית.
<זיוה מקונן דגו: אח שלי עלה לארץ בשנת 1983, סיים את הלימודים התיכוניים שלו באתיופיה ורצה להתקבל לטכניון.
<זיוה מקונן דגו: מינהל הסטודנטים אמרו לו חבל על הכסף של המדינה.
<זיוה מקונן דגו: מה קורה איתך?
<זיוה מקונן דגו: תלך ללמוד הנדסה בבאר שבע.
<זיוה מקונן דגו: חמישה חברה נלחמו באותן שנים ונכנסו לטכניון וחמישה מהם, כולם סיימו בהצלחה בטכניון והם ידעו דבר אחד, שאם הם לא ילחמו ויצליחו ויצאו כמהנדסים שם, הם יסגרו את השערים של הטכניון.
<זיוה מקונן דגו: ובזכות זה, זאת אומרת לא בזכותם בלבד, אבל הסוגיה הזאת של התיוג – לא יכולים וכו', והם סיימו 12 שנות לימוד שם, לא פה.
<זיוה מקונן דגו: הסוגיה הזאת היא המהותית והמשמעותית.
<זיוה מקונן דגו: איך מתייגים וממקמים ואיך אנחנו משנים את התדמית הזאת.
<זיוה מקונן דגו: לפי הנתונים של משרד החינוך, אם אנחנו נמשיך בקצב הזה, אין לנו סיכוי לשנות את המצב.
<זיוה מקונן דגו: אם בשנת 2001 היו 33 תלמידים יוצאי אתיופיה שניגשו לחמש יחידות מתמטיקה ולמרות המהפכה ששר החינוך מדבר עליה, ניגשו השנה בתשע"ו, רק 40 תלמידים יוצאי אתיופיה לחמש יחידות מתמטיקה, הסיכוי שלנו לשנות את המציאות באקדמיה הוא חלש ובמקצועות המועדפים האלה הסיכוי שלנו קלוש לגמרי.
<זיוה מקונן דגו: הסיפור הוא איך משרד החינוך משנה, משפיע ומקדם את הסיפור הזה בכל המקצועות הריאליים.
<זיוה מקונן דגו: בכימיה זה קצת יותר טוב.
<זיוה מקונן דגו: פיזיקה 30 תלמידים יוצאי אתיופיה.
<זיוה מקונן דגו: זאת אומרת אם במקצועות הליבה של המדעים וכו' משרד החינוך לא ייקח ויגיד אני סוגר את כל התכניות המבדלות ש-20 שנה התעסקנו איתן, הן לא עושות שום דבר.
<זיוה מקונן דגו: אני מכניס למצוינים ולמחוננים כמו שצריך, הסיכוי שלנו קלוש.
<זיוה מקונן דגו: לגבי המל"ג, אני יושבת בוועדה ואנחנו בהחלט שוברים את הראש, אבל אם החסם של הפסיכומטרי לא ייפתר, לא יהיה לנו מה לעשות שם.
<זיוה מקונן דגו: שנית, העברה מלאה של מינהל הסטודנטים, הטיפול בסטודנטים יוצאי אתיופיה, העברה מלאה למל"ג.
<זיוה מקונן דגו: המל"ג צריך להיות אחראי ומנהל את הסיפור הזה.
<זיוה מקונן דגו: וברוך השם אחרי מאבק - - -
<זיוה מקונן דגו: אבל עדיין זה חלקי וזה לא מלא.
יעקב מרגי: זה זוחל וזה יקרה בסוף.
יעקב מרגי: יש מי שמברך על זה ויש מי שמלין אל זה, אבל לא נורא.
יעקב מרגי: כמו כל דבר בישראל.
<זיוה מקונן דגו: בסדר, אני אמרתי אני אומרת גם וגם.
יעקב מרגי: את תומכת.
<זיוה מקונן דגו: הדבר השני, הנושא של מימון מעונות וכו'.
<זיוה מקונן דגו: זה לא מימון מלא, זה מימון חלקי.
<זיוה מקונן דגו: אני לא אומרת עכשיו שלכל האתיופים צריך לתת במאה אחוז וכו', אבל מהנתונים שפרסם אתמול הלמ"ס לכבוד חג הסיגד, יוצאי אתיופיה במשק הבית שניהם עובדים בקרב יוצאי אתיופיה, אבל הם עובדים עניים.
<זיוה מקונן דגו: לעומת 1.5% בכלל האוכלוסייה.
<זיוה מקונן דגו: כשאנחנו נראה את הנתונים על ההכנסה, ההכנסה היא בהרבה יותר נמוכה – בכ-40% היא נמוכה.
יעקב מרגי: אתמול משרד הרווחה התפאר שבעקבות הנתונים האלה יש ירידה של 20% בקרב מבקשי הבטחת הכנסה.
<קריאה: - - - שהם לא עניים.
יעקב מרגי: יש מי שיגיד שמחת ה-.
יעקב מרגי: אבל בסדר.
<זיוה מקונן דגו: אני מאד שמחה שירדו כמה שהם יוצאי אתיופיה.
<זיוה מקונן דגו: שנה שעברה היו 53% מטופלים על ידי הרווחה.
<זיוה מקונן דגו: אני מאד מקווה שיצאו כמה שיותר, כי שם רק שוקעים ולא יוצאים משם.
<זיוה מקונן דגו: בנושא של מורים יוצאי אתיופיה, אדוני, עדיין מתקיימות תכניות נפרדות במשרד החינוך למורים יוצאי אתיופיה ולהעצמתם.
<זיוה מקונן דגו: רוב יוצאי אתיופיה היום מעל 70% ילידי הארץ.
<זיוה מקונן דגו: וגם אלה שמגיעים כבר לאקדמיה, זה אחרי שעברו את הלימודים התיכוניים בישראל.
<זיוה מקונן דגו: אין שום סיבה ל - - -
יעקב מרגי: אנחנו נשמע התייחסות משרד החינוך לעניין.
<זיוה מקונן דגו: אין שום סיבה לעשות את זה בנפרד.
<זיוה מקונן דגו: לכן משרד החינוך מבחינתי הוא האחראי המשמעותי.
יעקב מרגי: אנחנו נשמע את משרד החינוך יותר מאוחר.
יעקב מרגי: מאה אחוז זיוה, תודה.
יעקב מרגי: ג'גאו בימרו, בבקשה.
<ג'ג'או בימרו: אני צריך להציג את עצמי?
<ג'ג'או בימרו: ג'גאו בימרו.
יעקב מרגי: הוא הראשון שנכנס בי בסוגיה הזו.
<ג'ג'או בימרו: טוב, אז קודם כל אני רוצה להגיד שאני מאד מרוצה.
<ג'ג'או בימרו: אני מרוצה מהוועדה ואני שמח ש - - -
יעקב מרגי: זה היה לפני שנתיים שישבנו פה, נכון?
<ג'ג'או בימרו: שנתיים ושנה אחר כך.
<ג'ג'או בימרו: עברו זמנים.
מסעוד גנאים: מרוצה?
מסעוד גנאים: חשבתי שהוא מאוכזב.
<ג'ג'או בימרו: לא, מרוצה, מרוצה.
<ג'ג'או בימרו: הוועדה עובדת טוב.
<ג'ג'או בימרו: יש דברים שצריך להשתפר בהם, אבל סך הכל באמת אנחנו - - -
יעקב מרגי: הכיוון הוא נכון.
<ג'ג'או בימרו: הכיוון הוא טוב ונכון ואני שמח שהוא קורה.
<ג'ג'או בימרו: האחריות עכשיו היא יותר - איך שאני רואה את זה - על המוסדות.
<ג'ג'או בימרו: המוסדות צריכים לקחת את הנושא הזה ברצינות ו - - -
יעקב מרגי: דבורה פה?
<דבורה מרגוליס: כן.
יעקב מרגי: איפה את מסתתרת?
יעקב מרגי: תשבי בשולחן, נשמע אותך.
<ג'ג'או בימרו: המוסדות צריכים לקחת את זה ברצינות וליישם את הדברים בשטח.
<ג'ג'או בימרו: זה הדבר הכי חשוב.
<ג'ג'או בימרו: בנוגע לפסיכומטרי, ממה שאנחנו הבנו בוועדה, עד היום אין פתרון של המל"ג לאיזה שהוא מבחן שהוא חלופי או משהו כזה.
<ג'ג'או בימרו: בגלל זה החלטנו ללכת על הנושא של הוואוצ'רים ל-400 סטודנטים וזה גם חלקי, זה לא מימון מלא, זה כ-50%.
<ג'ג'או בימרו: לא 50%, אבל לא מימון מלא.
<ג'ג'או בימרו: הייתי שמח לשמוע גם התייחסות לגבי המעבר של שכר הלימוד בעוד שנתיים, מהגורמים הרלבנטיים פה, למה בעוד שנתיים ומה זה יכלול וכו'.
יעקב מרגי: אתה יודע כמה החלטות ממשלה לא התקיימו 10 ו-20 שנה על העברת סמכות, שזה קשור להעברת סמכות או תקציב ממשרד למשרד.
<ג'ג'או בימרו: בסדר, אז פה אנחנו נקווה שזה לא יהיה ככה.
יעקב מרגי: שנתיים וזה באותו משרד.
יעקב מרגי: זה באותו משרד, רק זה עובר מאגף לאגף.
<ג'ג'או בימרו: אז בוא נקווה שזה יהיה יותר מהיר.
<קריאה: לא, ממינהל הסטודנטים לות"ת.
<קריאה: או ממשרד הקליטה לות"ת.
יעקב מרגי: ממשרד הקליטה.
יעקב מרגי: מינהל הסטודנטים במשרד הקליטה.
<ג'ג'או בימרו: אז עוד שתי נקודות.
<ג'ג'או בימרו: מבחינת התכניות שאנחנו בונים בוועדה, אנחנו נצפה בהמשך להתייחסות ממשרד האוצר במידה ותהיה חריגה מהתקציב, כי כרגע אנחנו רואים שמעל ל-75% מהתקציב כבר מוצה לכאורה ואנחנו רק בהתחלה.
<ג'ג'או בימרו: אז אני מקווה שבוועדה מצפים ממשרד האוצר להבין את הנושא הזה ולדעת שאנחנו נדרוש את זה בהמשך.
<ג'ג'או בימרו: בהזדמנות זו אני רוצה להגיד לארגונים ולעמותות, אני לא יודע אם יש פה, שמתוכננת איתם פגישה ב-21 בדצמבר, הם מוזמנים.
יעקב מרגי: מל"ג, ות"ת יכולים לעשות עבודה נהדרת, אבל אנחנו יכולים להקל עליהם את העבודה ולמצמצם את הטיפול אם אנחנו, מערכת החינוך, נדע לייצר להם כמה שיותר בוגרים שמשתלבים ומתאימים לאקדמיה.
יעקב מרגי: יש תכניות, יש לנו, אז בבקשה.
<עירית בירן: קודם כל - - -
יעקב מרגי: קודם כל אנחנו נציג את עצמנו.
<עירית בירן: נכון, סליחה.
<עירית בירן: עירית בירן, סגנית מנהל המינהל הפדגוגי, משרד החינוך.
<עירית בירן: אני מתנצלת.
<עירית בירן: אנחנו בוועדת המעקב הצגנו גם את הנתונים וגם את התכניות.
<עירית בירן: אני רוצה להתייחס למהלכים היותר דרמטיים שאנחנו עושים.
<עירית בירן: אני מקווה שכשנוכל לראות בצורה ברורה את תוצאות תשע"ז, כי עד עכשיו כולם מדברים על תשע"ו, אפשר יהיה כבר לראות את הקידום.
<עירית בירן: גם בשנת תשע"ו כבר יש שינויים.
<עירית בירן: כולם מסתכלים על מתמטיקה, אבל אף אחד לא הסתכל על מדעים.
<עירית בירן: במדעים הכפלנו את מספר התלמידים שסיימו ב-5 יחידות במקצועות המדעים בציונים גבוהים.
<עירית בירן: זאת אומרת שיכול להיות שילד עשה 4 יחידות מתמטיקה ועבר בהצלחה וקיבל את הציון היפה שלו ב-4 יחידות, אבל עשה במדעים גם ביולוגיה, זה גם אחד הממדים ואנחנו רואים שהנושאים האלה הולכים ומתרחבים.
<עירית בירן: נכון שאנחנו ניסינו לדחוף עוד ילדים למקצועות הטכנולוגיים הגבוהים וזה איזה שהוא מהלך שאנחנו גם עושים, לסייבר, לתוכנה ועוד כל מיני מקצועות, רובוטיקה וכן הלאה ויש איזו שהיא אמירה שאולי זה מושך אותם למקומות נמוכים.
<עירית בירן: אנחנו מנסים לשנות את הדעת בציבור על העניין הזה, כדי שכן ירצו ללכת למקצועות האלה, כי אחר כך צה"ל מגייס אותם לתפקידים ואנחנו רואים אחר כך את המקום שלהם בהצלחה, אלה שמגיעים לאותם מסלולים.
<עירית בירן: מעבר לזה אנחנו עובדים גם עם הוועדות היישוביות ובוועדות היישוביות השנה אנחנו ממש נפרוש בית ספר, בית ספר.
<עירית בירן: כמה ילדים, איזו תנועה קדימה בית הספר עשה בעניין, כדי לשים את זה על השולחן.
<עירית בירן: נכון, אנחנו נסתכל על כל תלמידי בית הספר לא שמית, בסטטיסטיקה שלו ונראה אותם מתוך בית הספר.
<עירית בירן: כי בית ספר יכול להציג – אני עשיתי, אני יודעת מה, 100% זכאות – צריך להסתכל איזה סוג זכאות ויחד איתו לבנות את התכניות.
<עירית בירן: השנה התקציב גם עובד קצת אחרת ונותן אפשרות לבית ספר, יותר גמישות ממה שהוא בונה בתיכונים ובמעבר לחטיבות הביניים כלפי מעלה.
<עירית בירן: דיווחנו לכם בוועדה גם על הנושא של תכניות מצוינות.
<עירית בירן: נכון שאנחנו רואים גידול מאד גדול, אבל אצל ילדים יותר צעירים.
<עירית בירן: זאת אומרת קשה לילד להיכנס לתכניות או לא תמיד יש לו מוטיבציה להיכנס בגילאי חטיבת הביניים, אבל בחינוך היסודי אנחנו רואים גידול גדול מאד וגם את זה הצגנו לכם לפי התכניות.
<עירית בירן: אם תרצו תוכלו לקבל גם ברמת - - - איפה אנחנו רואים את הנתונים.
יעקב מרגי: ור"ה.
יעקב מרגי: תקשיבי, יש מושג תלמודי, חדש אסור מן התורה.
יעקב מרגי: מי משתמש בו?
יעקב מרגי: אלה שלא אוהבים שינויים, אבל אנחנו מצפים שבאמת ראשי האוניברסיטאות הם סוג החנית של ההשכלה הגבוהה.
יעקב מרגי: שהם יותר קשובים.
יעקב מרגי: אנחנו לא רוצים להוריד את הרמה.
יעקב מרגי: את רואה הקושי של ות"ת מל"ג להכתיב לכם, אבל אני חושב שהיו כאן דיונים שהפסיכומטרי מוטה תרבותית.
יעקב מרגי: כשאתם רואים – האוניברסיטאות – כל אחד עושה מסגרת, מסלול בקטן, אבל פה יש אתגר לאומי כרגע.
יעקב מרגי: באמת להביא ולהצעיד את יוצאי אתיופיה, בני העדה, לשלב אותם בחברה הישראלית באותה רמה.
יעקב מרגי: הם לא מבקשים ופה מגיע להם באמת.
יעקב מרגי: אני מצדיע להם, הם לא רוצים בידול, הם רק רוצים תנו לנו להגיע לנקודה השווה.
יעקב מרגי: אומרת לי זיוה כל הזמן, ברגע שאני זה, לא תראה אותי פה.