GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ענת דור: אצלנו זה בית ספר דתי, אז כל תלמידה מקבלת שעה של מוזיקה כללית, שעה של מוזיקה יהודית, שעה של נגינה, שעה של מקהלה ושעה שבית הספר שר.
יעקב מרגי: האם המשרד מתקצב את השעות האלה?
<ענת דור: כן.
יעקב מרגי: זאת אומרת, אנחנו יודעים איך לעשות את זה אם אנחנו רוצים.
<ענת דור: יש כאלה שיודעים.
<ענת דור: זה בדיוק מה שרציתי לומר, אני באה מהמקום הזה של בתי הספר היסודיים.
<ענת דור: ראשית, המצוקה של המורים למוזיקה, באמת אנחנו מרגישים אותה, כי מרבית המורות שעלו מחבר העמים היום הן לקראת פרישה.
<ענת דור: לא מדברים רק על תקציבים, אלא על הכשרת מורים.
<ענת דור: שם צריך לשים עכשיו את כל יעדינו, הכשרת מורים שיגיעו לבתי הספר היסודיים, לא המורים לחטיבות הביניים, לא המורים לחטיבה העליונה ולא המורים לכלים, קודם כול את הבסיס, כי אחרת אנחנו מאבדים את זה.
<ענת דור: אין ספק שילד שעולמו עטוף במוזיקה, בזמר עברי, אני רואה מה זה עושה לו.
<ענת דור: אני מבין אלה שכתבו את התוכנית "שיר של יום", והגעתי לבתי ספר כאלה שלא היתה להם שום גישה, והם באמת מדברים על "טודו בום" ועל בן אל וסטטיק.
<ענת דור: אני לחלוטין לא מזלזלת, אבל זה לא מה שאני רוצה שהתלמידים ילמדו.
<ענת דור: אני רואה את התהליך שהילדים עוברים מרגע שהם באנטי הגדול עד לרגע זה שהם מסתכלים על המורה למוזיקה והם מסתכלים בכלל על השיר בהתבוננות אחרת לחלוטין, והם משתפים פעולה והם שמחים.
<ענת דור: אנחנו רואים את המפגשים למשל עם נורית הירש, שהיא עושה בבתי ספר יסודיים, סביב תוכנית שנקראת "מורשת".
<ענת דור: הילדים בהתחלה לא יודעים מי זו נורית הירש, זה לא מעניין אותם, זה נראה להם משהו שהוא רק כתוב, ואחר-כך הם רק מחכים לרגע שהיא תעלה על הבמה וישירו יחד אתה בשמחה.
<ענת דור: כמו שיוריק אמר, השפה הגבוהה, הטקסטים האלה, החיבורים לתרבות יהודית-ישראלית, להיסטוריה, לגיאוגרפיה, אני חושבת שזה המקום לומר שאם לא נתלה את יהבנו בחינוך המוזיקלי בבתי הספר היסודיים, אנחנו עלולים למצוא את עצמנו בעוד כמה שנים ללא בסיס.
יעקב מרגי: בצלאל, לו יצויר בעקבות היום הנפלא שיזם יעקב פרי ידיד,י של הוקרה בכנסת למוזיקה הישראלית, המודעות תגבר ויהיה סחף של מנהלי בתי ספר שיבקשו להיות בסטטוס הזה של בתי ספר מוזיקליים, האם תהיה מגבלה בהקצאת השעות?
<בצלאל קופרווסר: בים חמישי הקרוב יהיה הדיון האחרון.
<בצלאל קופרווסר: יש פה איזה ערב רב של בלבול במושגים.
יעקב מרגי: אנחנו לא מתבלבלים.
יעקב מרגי: יש הרבה מושגים.
יעקב פרי: אנחנו שואלים אם כן או לא.
יעקב מרגי: לימדו אותנו רק לשאול שאלות.
יעקב מרגי: לימדו אותי לשאול שאלות, את התשובות מישהו אחר צריך לספק.
<בצלאל קופרווסר: אין לנו מונופול על השמות שבתי הספר נותנים.
<בצלאל קופרווסר: לא נראה לי שנגביל.
יעקב מרגי: לא בשמות, בשעות.
<בצלאל קופרווסר: עוד מוקדם מדי להגיד לאן זה יתפתח.
<שרי פייר: צהרים טובים, אני מנהלת תחום בכיר לחינוך במשרד העלייה והקליטה.
<שרי פייר: אני רוצה להתייחס - - -
יעקב מרגי: האם עשיתם מחקר מאיזו מדינה אפשר לייבא או לפתח גל עלייה כזה שיתרום למוזיקה?
<שרי פייר: עדיין לא עשינו מחקר כזה, אבל בלי ספק, כמו שהקודמים לי ציינו, חלק ניכר מהמורים למוזיקה באו מחבר המדינות לשעבר.
<שרי פייר: קודם כול, לגבי ההכשרה של מורים.
<שרי פייר: יש אצלנו אגף תעסוקה שיש בו קידום העסקה למורים עולים במערכת החינוך.
<שרי פייר: במסגרת הזאת המשרד משתתף בעלות של שליש משרה למורה לשנה הראשונה.
<שרי פייר: כמו כן, בשיתוף פעולה עם משרד החינוך נפתח מסלול ייחודי להשלמת תעודת הוראה למי שכבר יש לו תואר ראשון - - -
יעקב מרגי: בכל מקצועות ההוראה.
<שרי פייר: בכלל, כולל מוזיקה.
<שרי פייר: יש חונכות למורים עולים וחיזוק העולים.
<שרי פייר: מורים עולים מקבלים עד שבע שעות תוספתיות למשרתם כדי לסייע בהיקלטות שלהם.
<שרי פייר: בנוסף לזה, דיברתם ובצדק על המוזיקה כמחברת.
<שרי פייר: גם המוזיקה העברית כמחברת לתרבות החדשה וגם המוזיקה מארץ המוצא, כי בסופו של דבר העולים מצמיחים פה ענפים ועלים, אבל יש להם גם שורשים, שגם אותם אנחנו רוצים - - -
יעקב מרגי: הם יוצרים תרבות.
יעקב מרגי: התרבות מתהווה.
<שרי פייר: המשרד מעניק מדי שנה פרס על שם יורי שטרן לעולים יוצרים, ובמסגרת זו ניתנים פרסים – זה היה לפני כחודש – לעולים יוצרים גם בתחום ההלחנה וגם בתחום הביצוע, כדי לעודד יצירה ויצירה רב-תרבותית.
<שרי פייר: אנחנו רואים עולים גם מחבר המדינות לשעבר, גם מיוצאי אתיופיה ומדינות רבות אחרות.
יעקב מרגי: האם מישהו בדק האם ילדי אותם עולים, מאותו גל שהשביח את הענף הזה, האם הילדים שלהם המשיכו בעקבותיהם או שדיכאנו להם את היצר הזה?
<שרי פייר: אני חושבת באופן אישי, אבל זה אני לא אומרת במשרד.
יעקב מרגי: יש מושג שנקרא "אוף דה רקורד".
<שרי פייר: אני חושבת שמוזיקה קשה מאוד לדכא אם היא בנשמתך ואם אתה יונק אותה עם חלב אמך.
יעקב מרגי: יש הבדל אם את לוקחת את זה - - -
<שרי פייר: קודם כול, בואו נתחיל ממה שקיים.
<שרי פייר: אנחנו נותנים תמיכות לרשויות מקומיות עתירות עולים.
<שרי פייר: במסגרת זו יש מקהלות, חלק מהן מקהלות של קשישים, חלק מהן מקהלות של קשישים וטרנים, ששרים גם בשפתם - - -
יעקב מרגי: מה עם מקהלות של נערים וילדים?
<שרי פייר: שוב, יש אפשרות גם לרשויות מקומיות – פה אנחנו פועלים בשם האינטגרציה, אז המקהלה לא תהיה בדרך כלל, לפחות בתמיכה שלנו, רק של עולים, אם כי קיימות מקהלות כאלה גם במסגרות פרטיות.
<שרי פייר: בנוסף, אנחנו נותנים אפשרויות לרשויות לתת לעולים פנאי איכותי.
<שרי פייר: דובר פה עד כמה יקר לקנות שיעור מוזיקה ואפילו בקונסרבטוריון.
<שרי פייר: אומנם אנחנו לא נותנים בהקשר הזה תמיכה בפרט, אבל אנחנו כן נותנים השתתפות בחוגים שונים, לפי בחירת הרשות ולפי צורכי הילדים.
<שרי פייר: בזמן הקרוב נצא בקול קורא להקמת מאגר למוסדות שיוצרים תרבות ייחודית, ביניהם תיאטראות ייחודיים וביניהם גם יוצרי מוזיקה ומחול ייחודיים.
<שרי פייר: אני סבורה שגם זה יעלה אל השיח - - -
יעקב מרגי: כל מה שייעשה, יכול לסייע.
<מרדכי אמיתי: אני מנכ"ל הפדרציה לתקליטים, האיגוד שמאגד את מרבית המפיקים הישראליים הבינלאומיים.
<מרדכי אמיתי: חשוב לי מאוד-מאוד דווקא בנוכחות האנשים הנכבדים פה ממשרד החינוך להזכיר שאחד מהדברים החשובים ביותר בנושא של חינוך במוזיקה זה חינוך הדור הצעיר, ואנחנו מוכנים להירתם לעניין הזה, להגנה על זכויות יוצרים, להימנע מגניבת זכויות יוצרים, ללמד את הדור הצעיר שכאשר אתה מוריד שיר או סרט או כל דבר שמוגן בזכויות יוצרים בצורה פירטית זו גניבה לכל דבר ועניין.
<מרדכי אמיתי: אנחנו מוכנים לבוא ולהירתם לנושא הזה.
<מרדכי אמיתי: אני בטוח שגם אתם, חברי הכנסת הנכבדים, שיושבים פה באולם הזה, אני בטוח שבקרוב – אנחנו יודעים שמשרד המשפטים הולך לצאת בתזכיר חוק או הצעת חוק בעניין – אני בטוח שתתמכו בנושא הזה, כי זה חשוב מאוד.
<מריה יריב: שלום, אני נציגת משרד התרבות, אני מנהלת המחלקה למוזיקה במשרד התרבות.
<מריה יריב: אני רק אוסיף לפעולות שעושים משרדי ממשלה אחרים בהקשר הזה.
<מריה יריב: כמובן גם אנחנו רואים חשיבות גדולה מאוד בחינוך המוזיקלי.
<מריה יריב: במסגרת האפשרויות של התמיכה שלנו אנחנו תומכים בכיתות אומן בכל רחבי הארץ, מהצפון ועד הדרום.
יעקב מרגי: מה זה כיתות אומן?
<מריה יריב: כיתות אומן מיועדות לתלמידים שכבר החליטו שהם רוצים להשקיע מעבר לשעות מעטות, כאלה שרואים שיש להם גם עתיד להיות מוזיקאים, עם מורים מחוץ-לארץ, שמות בולטים בתחום, אנחנו תומכים במקהלות נוער שעומדות - - -
יעקב מרגי: אם את מאגמת את כל תקציבי התמיכות שקשורים למוזיקה, תחומים, מגמות – האם הם בעלייה, בירידה?
<מריה יריב: בעלייה וגם השנה תהיה עלייה, כך סוכם במשרד.
<מריה יריב: אנחנו מוציאים לפועל השנה גם מבחני תמיכה חדשים למקהלות, תחרויות למוזיקה.
יעקב מרגי: אני חייב לקצר כי יש לי עוד דיון שכבר גלשנו אליו.
יעקב פרי: אדוני היושב-ראש, יש לי רק בקשה, אם אפשר היה לשלב ידיים יותר אמיצות בין משרד התרבות והספורט עם משרד החינוך.
יעקב מרגי: נקרא לזה בסיכום.
<אלכסנדר פיאלקו: אני מנס ציונה.
<אלכסנדר פיאלקו: אני אדלג על התודות, גם ליענקל'ה וגם לך, כבוד היושב-ראש.
<אלכסנדר פיאלקו: ישבנו גם אצלך במשרד וגם עם יענקל'ה.
<אלכסנדר פיאלקו: לצערי עוד לא הסתייע העניין של החוק.
יעקב מרגי: לא התייאשנו.
יעקב מרגי: אנחנו חושבים שבסוף יעקב פרי יהיה בקואליציה ויקבל את החוק.
<אלכסנדר פיאלקו: אולי בזכות הוועדה משהו יקרה - - -
יעקב מרגי: או שיהיה מורעל אחר מהקואליציה והוא יהיה מוכן לוותר על הקרדיט לטובת העניין.
יעקב פרי: אין בעיה.
<אלכסנדר פיאלקו: את העניינים האלה אני אשאיר לכם.
<אלכסנדר פיאלקו: המדינה חייבת להכיר בזכות בסיסית שכל ילד במדינת ישראל זכאי לנגן – זה לא הרבה – ולסדר את העניין הזה.
<אלכסנדר פיאלקו: לא ייתכן, זה מגוחך, מדברים על יוקר המחיה, וזה יוקר המחיה, לשלם בין 300 ל-1,100, מה שראיתם במצגת כאן.
<אלכסנדר פיאלקו: תבינו ש-300 שקלים זה סופר זול וכמעט זה לא קיים.
<אלכסנדר פיאלקו: 1,100 שקלים לחודש זה יותר משכר לימוד אוניברסיטאי, זה מעבר לקנייה של כלי נגינה.
<אלכסנדר פיאלקו: זה דבר אחד.
<קריאה: שיעור פרטי בנגינה.
<אלכסנדר פיאלקו: דבר שני.
<אלכסנדר פיאלקו: משרד החינוך אומנם מתקצב את הקונסרבטוריונים המפוקחים, ואני שמח על זה שמעגל הקונסרבטוריונים הלך והתרחב, ואפילו על פניו גדל התקציב במעט.
<אלכסנדר פיאלקו: עד היום למשל, בשנת 2017, סוף חודש יוני, אף קונסרבטוריון לא יודע מה תקציבו.
<אלכסנדר פיאלקו: זאת אומרת, מראש ייתכן שהוא עובד בדפיציט, בגירעון, וייתכן מאוד שבשנת הלימודים בספטמבר, כשהוא יפתח שנת לימודים חדשה, הוא ייאלץ לסגור פעילויות.
<אלכסנדר פיאלקו: גם את הנושא הזה צריך לסדר.
<קריאה: או שההורים ישלמו.
יעקב מרגי: עיינתי ברפרוף על הסיכום הקודם משנה שעברה, ומתוך כלל הסעיפים יוצא שמשרד החינוך קשוב לעתים קרובות לדיוני הוועדה ולסיכומים.
יעקב מרגי: בסעיף 3 קראנו למשרד החינוך להגדיל בצורה משמעותית את התקציב ללימודי המוזיקה.
יעקב מרגי: הכפלה אני חושב שזה הגדלה משמעותית, אבל אתם מבינים שלא נאמר די.
יעקב מרגי: הוועדה מודה לחבר הכנסת יעקב פרי על יוזמתו לציון יום ההוקרה למוזיקה הישראלית.
יעקב מרגי: ועדת החינוך של הכנסת רואה בחינוך המוזיקלי תחום חשוב, התורם רבות להגברת כישורי הלימוד, להישגי התלמידים ולשיפור הכישורים החברתיים.
יעקב מרגי: הוועדה דנה בעבר ותדון גם בעתיד במצבם של בתי הספר למוזיקה וסבורה כי יש להגביר את השתתפות המדינה באמצעות משרד החינוך ותמיכה בהם כדי לאפשר לכל נערה ונער לזכות בחינוך מוזיקלי.
יעקב מרגי: על משרד החינוך להתייחס לעתודת המורים למוזיקה ולקדם את פני המחסור, ולשקול לכלול את לימודי המוזיקה במקצועות הליבה.
יעקב מרגי: הוועדה מודה על הגידול, בתמיכת משרד החינוך, בקונסרבטוריונים.
יעקב מרגי: הוועדה מודה למשרדי הממשלה השונים, משרד החינוך, משרד התרבות והספורט ומשרד הקליטה, על העשייה בתחומי המוזיקה וקוראת למשרדי הממשלה הנ"ל לשלב ידיים ולשתף פעולה ביחד כמכפיל כוח.
יעקב מרגי: המקום מנוהל על ידי?
<ירמי דוד: על ידי קרן קיימת לישראל.
<ירמי דוד: הכל מלבד כמובן - - -
יעקב מרגי: בדרך כלל אומרים שותפות, אתה חושב ש- - -
<ירמי דוד: יש לנו חמשה מרכזים כאשר ארבעה פעילים.
<ירמי דוד: יש לנו את נסרים, לביא שיוצא בצומת גולני, ציפורי שיושב ליד הכפר העתיק ההיסטורי ציפורי, יש לנו את יתיר שפתחנו אותו לפני שנה.
<ירמי דוד: ובעזרת השם אנחנו הולכים לפתוח את שוני, פארק שוני שיושב בפארק ז'בוטינסקי, בנימינה.
יעקב מרגי: - - - בדרום, יתיר אחד ככה - - -
<קריאה: היו בעבר רצינו לפתוח בבאר אורה - - -
<ירמי דוד: היו בעבר - - - לפתוח בבית אשל , באר אורה, אבל שוב, אתם יודעים כמה זמן לוקח לפתוח מקום כזה - - -
<קריאה: צריכים רק לרצות.
<ירמי דוד: קק"ל רוצה.
<ירמי דוד: אז בוא נגיד שקק"ל רוצה.
<קריאה: אני אבדוק את זה עם דני.
<ירמי דוד: מעולה.
<ירמי דוד: ככל שאפשר אנחנו נשמח מאוד כי בסך הכל - - -
יעקב מרגי: - - - אז למה לכם, תשקיעו.
<ירמי דוד: ידידי, ככל שתעזרו לנו לפתוח מרכזים אנחנו הרי לא נגיד לא, אנחנו נפתח.
<ירמי דוד: כי אנחנו יודעים לעשות - - -
<קריאה: תדבר עם יושב ראש ועדת החינוך שלנו.
<ירמי דוד: אנחנו יודעים לעשות חינוך ערכי וזאת המטרה שלנו.
<ירמי דוד: בכל מקום שתזרקו אותנו, אנשי קק"ל, בכל צורה אנחנו נדע לעשות את העבודה הזאת.
<ירמי דוד: לקרב כמה שיותר את האוכלוסיות, לקרב בין העמים, לקרב בין הילדים וללמד אותם ערכים.
<ירמי דוד: ערכים שהם מתאימים לכולנו.
<ירמי דוד: אם זה אוויר, אם זה מים, אם זה כל הדברים האקולוגיים.
<ירמי דוד: בואו נעשה סיור קצר ברשות
<ירמי דוד: כם כי אני מבין שיש לחץ של זמנים.
<ירמי דוד: כל הכניסות מופנות כלפי היציאה לשטח.
<ירמי דוד: גם כשתכנסו תיכף תראו, יהיו פה אלמנטים של עץ.
<ירמי דוד: הרעיון שלנו הוא כמה שיותר לחבר את הילדים לטבע.
<ירמי דוד: זו המטרה.
<ירמי דוד: שטח גיחה אחד שלנו זה - - - אתה רואה, הילדים עושים כל מיני - - - זה אחר כך אני מניח שהוא מוביל אתכם לתאר לכם - - - שיתוף פעולה הזה - - -
יעקב מרגי: המקום הוא - - - רווח?
<ירמי דוד: אנחנו מלכ"ר, אין לנו שום כוונות רווח.
יעקב מרגי: גם מלכ"ר מרוויחים.
<ירמי דוד: אז אנחנו לא מרוויחים, באמת שאנחנו לא מרוויחים.
יעקב מרגי: השאלה אם זה מחיר מסובסד, למה שהוא יבוא אליך?
<ירמי דוד: הוא יבוא אליי כי אני עומד תחת פיקוח של כל הגופים המוסדיים בעניין של אבטחה, בעניין של בריאות, בעניין של שמירה על נפגעים וכל מיני כאלה דברים, דבר שלא עושים את זה במקומות אחרים.
<ירמי דוד: ועוד דבר, המחירים שלנו, סך הכל המחיר שהם משלמים לעומת מה שאנחנו נותנים להם ומציעים להם הוא באמת ביחס מאוד מאוד סביר ואפילו הרבה יותר.
<ירמי דוד: - - - אז לגבי השאלה שלך, למעט זה שאנחנו יותר ממוסדים, מסודרים בגדר היקפית ועובדים תחת כללים מחמירים בעניין הזה, שאר הדברים הם בעצם אותם ערכים ואותן פעילויות - - - למעט זה שאתה מפתח תמיד מערכים חדשים עם יותר איך להיות נגיש לגבי הנוהל - - - לא אין לי, הגיחות הן עם הצבא, אנחנו מנותקים.
<ירמי דוד: שנייה בבקשה תעמדו כאן.
<ירמי דוד: זה מבנה חדש מבנה חדר האוכל שלנו.
<ירמי דוד: נכון להיום אנחנו משתמשים בחדר אוכל - - -
<קריאה: נגמרו הרעשים מהאוהל?
<ירמי דוד: לא, עוד לא נגמרו.
<ירמי דוד: הוא גר כאן, ידידינו היקר - - -
<קריאה: אני המגשר.
<ירמי דוד: הוא המגשר.
<ירמי דוד: הוא באמת המגשר - - -
<קריאה: תבדוק לעומק יכול להיות שהוא ה - - -
<ירמי דוד: אמרתם בני נוער, אז בני נוער מטבעם מרעישים, אוהבים מוזיקה - - - בכל אופן החדר אוכל הזה סיימנו אותו ממש לפני כמה חודשים.
<ירמי דוד: למעט ציוד שאנחנו הולכים להכניס הכל מוכן.
<ירמי דוד: הקבוצות הבאות, בעזרת השם, כמו שאומרים, שיגיעו יאכלו ויהנו מהמקום הזה - - -
<טל מדר: אנחנו בינתיים נהנים מהיכולת להעביר בו פעילות.
<ירמי דוד: בדיוק.
<ירמי דוד: כרגע הם מעבירים פעילות - - -
<טל מדר: שתי קבוצות - - - אל תמהר בכלל - - -
<ירמי דוד: אז אנחנו עכשיו יושבים בלב ליבו של המרכז כאשר אזור א' של הבקתות אמרתי 12, 12, 12 ו-12 זה 48.
<ירמי דוד: אנחנו ניכנס לראות בקתה.
<ירמי דוד: זה המודל שהתחלנו איתו.
<שלומי קסטרו: בוא נראה את אזור הגיחה.
<ירמי דוד: בכל אופן אני רוצה לספר לכם שילדים מגיעים, מתי הם מבינים שיש פה עוד קבוצות, כשהם מגיעים לחדר אוכל.
<ירמי דוד: למה?
<ירמי דוד: הבקתות מפוזרות בתוך היער ופשוט הם לא מרגישים, לא יודעים בכלל שיש עוד קבוצות אחרות ובאמת שם הם מבינים אם חברה מחו"ל מגיעים אז הם לבד, חבר'ה מכל מיני קבוצות אחרות - - - תראה, תלוי מה הרעיון- - -
<קריאה: לא, יזומה - - -
<ירמי דוד: אם יזומה כן כן.
<ירמי דוד: אנחנו עושים הרבה הרבה פעילויות שהן באמת יזומות, שהן מחברות בין - - - באות לחבר בין הקבוצות.
<ירמי דוד: זאת מערכת ביו גז.
<ירמי דוד: זאת פעילות שהילדים עושים, אתה מכניס לכאן את השאריות מזון, פסולת אורגנית ואתה בעצם מקבל גז.
<ירמי דוד: הם מבשלים ועושים את הפעילות שלהם על הגז הטבעי שלנו עד שזה מסתיים ואז משתמשים בגז הרגיל.
<ירמי דוד: זה עוד ערך שאנחנו רוצים להראות להם איך אפשר לנצל את משאבי הטבע שלנו.
<שלומי קסטרו: ראשית, איזה כיף זה לא לשבת באיזה כיתה או כאלה - - -
<קריאה: יש מי שחולק עליך.
<שלומי קסטרו: כמו שאמרת, כנראה תזכור.
מרדכי יוגב: תגיד לי התנאים ישבו בכיתות?
מרדכי יוגב: ישבו ככה.
יעקב מרגי: אני לא יודע אני יודע שתמיד יש כאלה שסומכים על הזיכרון הקצר של הישראלים.
<שלומי קסטרו: יש לנו לא הרבה זמן אבל זו הזדמנות טובה לחשוף אותך עוד יותר לפעילות של ארגוני הנוער, לשותפות עם משרד החינוך ולשותפים האסטרטגים שלנו בשנה האחרונה שנכנסו וגם נתנו בוסט לחינוך הערכי הבלתי פורמלי, קרן קיימת לישראל.
<שלומי קסטרו: אני רגע אשמח לכבד את דני או עירית להגיד איזה מילה על הארגונים על המפעל שלנו ואחרי זה טל תמשיך- - -
יעקב מרגי: כל מי שמדבר שיציג את עצמו לטובת הפרוטוקול.
<דני רוזנר: דני רוזנר, מנהל מנהל חברה ונוער.
<דני רוזנר: התקופה הזאת, חודש יולי וגם חודש אוגוסט בכל החינוך הבלתי פורמלי הם חודשים עמוסים מאוד.
<דני רוזנר: אנחנו יודעים להגיד על למעלה ממיליון חבר'ה בקייטנות, על למעלה ממאה אלף במפעלי הקיץ של תנועות הנוער, של ארגוני הנוער.
<דני רוזנר: ובחודש אוגוסט כבר מתחילות ההערכויות לשנה הבאה, הכשרות מדריכים, סמינרים, כל הדברים האלה.
<דני רוזנר: מבחינתנו תקופת שיא טובה.
<דני רוזנר: אנחנו יודעים - - - אמנם עושים עכשיו הרבה מאוד פעולות לקיצור החופשות אבל בסוף ילד צריך גם חופשה - - -
יעקב מרגי: בינתיים רק מדברים.
<דני רוזנר: בינתיים רק מדברים.
<דני רוזנר: לא יודע מה יקרה.
יעקב מרגי: יש כאלה שנבהלים מהדיבורים.
מרדכי יוגב: בינתיים שר החינוך אומר שיש חברי כנסת לא אחראיים ש- - -
יעקב מרגי: הוא התכוון ליו"ר ועדת המשנה, אני מגבה את יו"ר ועדת המשנה - - -
מירב בן ארי: רק הוא מסוגל לגרור אותי לפה ועוד יש לי תקנות התמרוקים, כולם בלחץ.
מירב בן ארי: אתם לא יודעים איזה לחץ יש.
יעקב מרגי: רבותיי, טוב, מירב הגיעה, קיבלנו אותה, עכשיו ממשיכים.
יעקב מרגי: דני.
<דני רוזנר: מה שחשוב שבבוקר הזה נתעסק בדברים חשובים.
<דני רוזנר: או תמרוקים או - - -
מירב בן ארי: סליחה, אתה לא יודע מה קורה - - -
<דני רוזנר: אני רק אומר שהסמינר הזה הוא גם חלק מתפיסה שפיתחנו שהיום הגורם המפעיל שלה הוא החברה למתנ"סים.
<דני רוזנר: בעצם פורום ארגוני חינוך שזה 21 ארגוני הרשת הארציים שעוסקים בחינוך: מועצת ארגוני הנוער, מועצת תנועות הנוער, מועצת המכינות, מועצת תלמידים ועוד ועוד, בסך הכל 21 גופי רשת התכנסו סביב תפיסה שקוראים לה עתיד ישראלי.
<דני רוזנר: עתי"ד, ראשי תיבות של עושר תרבותי ישראליות ודמוקרטיה שמנסה להגיד שבשונות בחברה הישראלית אפשר לראות גם עושר תרבותי והזדמנות גדולה למפגש ולא רק איום והאחר והשונה והפחדים הקמאיים שכל אחד הולך איתם.
<דני רוזנר: כל אחד יביא את נכסיו התרבותיים פנימה למפגש הזה בחברה הישראלית והסמינר הזה הוא חלק מאותה תפיסה.
יעקב מרגי: דני, בדיון שהיה בוועדה לפני הרבה זמן שם העלינו צורך - - - הכרנו בערך החשיבות.
יעקב מרגי: אם נעשה סבב, זה לא קלישאות, כל אחד יאמר מה החשיבות, את החשיבות הכרנו, זה אנחנו אחרי.
יעקב מרגי: ואז דיברנו על הכאב לב הזה של אלה שלא זוכים ל - - - ואז אמרנו שאם תבחנו- - - חבר מביא חבר, לתמרץ ארגונים שמצרפים עוד אוכלוסיות שהן לא שותפות למפעל הזה של ארגוני הנוער.
יעקב מרגי: התייחסתם לזה, אתם חושבים על זה?
<דני רוזנר: כן - - -
יעקב מרגי: הערך מוסף הוא ברור וידוע.
יעקב מרגי: יש אוכלוסיות, זה קיים מהרבה סיבות, פריפריאליות, חברתיות, גיאוגרפיות, מנטליות, מה שאתה רוצה, לא חווים את החוויה הזאת מארגוני הנוער.
<דני רוזנר: אני אגיד ככה, קודם כל אנחנו מנסים להסתכל על זה ברמת מאקרו.
<דני רוזנר: פחות אכפת לי אם הוא בתנועה או בארגון או בחוג פעיל או בכל מקום שנותן לו משמעות וערך.
<דני רוזנר: גם בתנועות הנוער, גם בארגוני הנוער שתי התקנות האלה הן מתוקנות השנה, בשנת 2017, תנועות הנוער כבר הסתיים, ארגוני הנוער בהערות הציבור ושניהם יסתיימו ב-2017.
<דני רוזנר: הוספנו שם כספים גם לשילוב חברה ערבית - - -
יעקב מרגי: כמה עומדת היום התקנה?
<דני רוזנר: היום 45 - - -
יעקב מרגי: יחד?
<דני רוזנר: שתיהן יחד?
<עירית ברוק: 110 יהיה בתנועות הנוער עם הכניסה של אתגרים 110 ופה יהיה 52 בעזרת השם.
<עירית ברוק: 112, 52.
<שלומי קסטרו: כשהתחלנו היה 24.
<שלומי קסטרו: אבל צריך להגיד, לצד זה קרה משהו ואנחנו בדיאלוג עם משרד החינוך מדברים על זה קורה.
<שלומי קסטרו: יש גדילה פנומנלית במספרים.
<שלומי קסטרו: זאת אומרת, 21% שיעורי צמיחה במספרים זה גם מהצטרפות של ארגונים חדשים וגם מגדילה טבעית.
<שלומי קסטרו: ועבודה מאוד מאוד משמעותית של הארגונים בשטח.
<שלומי קסטרו: כן, אתה מכיר את הדיאלוג שלנו - - -
<עירית ברוק: דני לא סיים לומר- - -
יעקב מרגי: הרי אנחנו מודדים תלמידים וזה אפילו חלק מהציון שלהם ההתנדבות ומעורבות אישית.
יעקב מרגי: חברות בארגוני נוער או תנועות נוער נחשבת?
<טל מדר: אם זה להדרכה ומד"צים.
<טל מדר: ולצורך העניין חשוב למשל להכיר, כדי שגם משרד החינוך יכיר במד"צים שלנו - - -
יעקב מרגי: אני חושב שצריך להרחיב את זה למעבר להדרכה.
<טל מדר: גם מדריכים וגם פעילים אבל כדי שזה יקרה אז גם כאן נעשה השנה מהלך מאוד משמעותי עם מנהל חברה ונוער דרך התמיכה וההכרה במד"צים של ארגוני הנוער.
<טל מדר: ויש כאן עכשיו קורס מד"צים של חוגי סיור שלושה שבועות שהם נמצאים פה.
<טל מדר: הדברים כן מתקדמים בתוך הציר הזה.
<דני רוזנר: תלמידי י'-יב' שבמעורבות החברתית פעילים בתנועה או בארגון מוכרים למעורבות החברתית.
<דני רוזנר: שתי אוכלוסיות שעל פי החלטות הממשלה הוספנו כספים ייעודיים לשילוב שלהן בגלל שהן חסרות בהשתתפות זה ישראלים יוצאי אתיופיה, גם בתנועות הנוער הוספנו שני מיליון, בארגוני הנוער הוספנו מיליון וגם האוכלוסייה הערבית, שבעה מיליון בארגוני הנוער, 10 מיליון בתנועות הנוער - - -
<עירית ברוק: רגע, אבל אני רוצה להוסיף לזה לעוד אוכלוסייה במיקוד.
<עירית ברוק: יש לנו תכנית משותפת יחד עם מועצת ארגוני הנוער של כניסה, ניסיון להסדיר את הפתיחה של הסניפים החדשים ביישובי פריפריה שאין בהם לא את הארגונים וזה בדיוק - - - זה דבר חדשני שאנחנו מנסים לעשות ונקווה שנצליח בו.
מרדכי יוגב: זה דבר אחד, זה דבר שיכול להיות שעירית שמעה אותי לפני 17 שנה פעם אצל אהוד ברק בבית שאמרתי לו תממן את תנועות הנוער על בסיס שמביאים נוער שלא בא בעצמו.
מרדכי יוגב: אבל אני חושב שאתם חייבים להכנס לאוכלוסיית מיקוד.
מרדכי יוגב: האוכלוסייה הערבית זה מצויין והאוכלוסייה הדרוזית, כל האוכלוסיות של העולים החדשים.
מרדכי יוגב: אנחנו בארבע שנים מבורכות מאוד, 3.5 שנים של 25 אלף עולים.
מרדכי יוגב: הם לא מצליחים.
מרדכי יוגב: וזה לא משנה אם הם אתיופים, אם הם צרפתים, אוקראינים, דרום אמריקאים או אם בני מנשה.
מרדכי יוגב: צריכה להיות ראייה יותר כוללת של עולים במיקוד.
מרדכי יוגב: כולם במיקוד.
מרדכי יוגב: אז יכול להיות שיש כאלה שיתערו, הם בסדר, אבל רבים מהם לא מסתדרים ונופלים.
מרדכי יוגב: הנוער בסיכון בכמות העולים הוא גבוה יותר, הנוער שנכנס לכלא הוא גבוה יותר.
מרדכי יוגב: צריך לפתוח את זה.
מרדכי יוגב: כבר הצלחנו משרד העלייה והקליטה להבין שזו לא רק הדיפלומות של רופאי השיניים מצרפת.
מרדכי יוגב: זה גם רופאי העיניים מצרפת וגם רופאי השיניים מאוקראינה.
מרדכי יוגב: קחו את החתך מהסוכנות או ממשרד העלייה והקליטה וצריך את אתיופיה וכלל העולים.
<טל מדר: אז על זה, אם יורשה לי, אני חושבת שגם עכשיו בתוך השינוי הזה בתקנה כי גם אנחנו מכירים בכל המאמצים שעושה משרד החינוך אבל יש תחומים כדי להביא אוכלוסיות חדשות שמשרדי ממשלה אחרים יותר נוגעים להם או יותר יודעים גם אפילו לתת את המשאב המקצועי לטובתם.
<טל מדר: אחד הדברים שתוקננו עכשיו בתקנה החדשה ל-2017 זו אפשרות לתת כספים ממשרדי ממשלה נוספים לטובת פרויקטים ייעודיים כגון: קליטת עלייה, מהמשרד לשוויון חברתי שיכול לתת תקציבים, גם שם הם מטפלים באוכלוסיות מיוחדות גם מהמגזר החרדי וגם מהמגזר הערבי.
<טל מדר: אני חושבת שמה שדרוש לנו כרגע זה איזשהי גם קריאת כיוון שלכם כחברי כנסת לטובת אותם משרדי ממשלה.
מרדכי יוגב: אני אגיד ואני אמרתי את זה לנפתלי, לשר החינוך.
מרדכי יוגב: המשרד שיש לו ממוחשב, או צריך להיות לו, את הנתונים הכי מדוייקים כי בסוף מי שעולה בלוד אז נרשם.
מרדכי יוגב: ילד בכיתה ב', ילדה בכיתה ו', ילד בגן חובה או ילדה ב-י"ב.
מרדכי יוגב: ואתם יודעים, עולה ילד בכיתה י"א, הוא נכשל בחלק מהבגרויות שלו, הוא מצליח בצבא להשיג פחות כי זה שנות הנגשה, זה שנות אולפן אינטרנטיות.
מרדכי יוגב: עוד לא נרתמו ביחד המשרדים או נלחמים ביניהם פוליטית.
מרדכי יוגב: לצערי שזה היה דבר מדהים אולפן אינטרנטי, התחילו באנגלית, עברו לצרפתית, רוסית, ספרדית וערבית.
מרדכי יוגב: בשורה התחתונה אני חושב שמשרד החינוך צריך להיות המוביל כי הוא יודע הכי טוב שבנתניה יש 1000 בני נוער עולי צרפת.
מרדכי יוגב: הוא הכי יודע גם למקד, לתת זום אין לרכז הנוער במקום, להגיד לו, שלח שם קול קורא.
מרדכי יוגב: ודרך החינוך הפורמלי כי בפורמלי כולם נמצאים ב-99%.
<עירית ברוק: גם אני חושבת שכאן דיברה יש תכנית אתגרים מגובה כספית, תקציבית.
<עירית ברוק: תכנית הדרך החדשה לשילוב האתיופים מגובה תקציבית.
<עירית ברוק: עולים חדשים לא מגובים בעצם תקציבית.
מרדכי יוגב: אבל זה עניין גם של משרד החינוך.
<עירית ברוק: ודאי.
<עירית ברוק: אנחנו - - -
מרדכי יוגב: באמת אני אמרתי לשר כמו שאני אומר לך, אני לא יודע מה זה - - - אתה פשוט מלמטה האיש שעושה את העניין בפועל.
מרדכי יוגב: לדרוש את זה עבור כל העולים.
מרדכי יוגב: ותראה 25 אלף עולים בשנה - - -
<עירית ברוק: יש לנו אחוז בתקנה לטובת עולים חדשים אבל צריך - - - כספים.
יעקב מרגי: הבעיה עם העולים, כשהיה גל עלייה גדול ידענו לקטלג, לתת מענים, הממשלה קיבלה החלטות ממוקדות שזה קבוצות קטנות.
יעקב מרגי: משבר הקליטה שלהם אנחנו מתמודדים עם שאלות קשות, אוכלוסיות שנבלעו.
יעקב מרגי: לדוגמה, אמנם יש ארגון נוער של יוצאי קווקז - - -
<עירית ברוק: דור לדור.
יעקב מרגי: בצבא הם לא מצליחים.
יעקב מרגי: יש להם משבר חברתי קשה.
יעקב מרגי: הם נבלעו בסטטיסטיקה של יוצאי מדינות חבר העמים.
יעקב מרגי: האתיופים קיבלו הגדרה נפרדת, היו החלטות ממשלה ספציפיות, דחפו אותם.
יעקב מרגי: הסיפור של הקהילה האתיופית, לא ירחק היום שיהיה אפשר לומר כבר סיפור הצלחה.
יעקב מרגי: מתחילים לראות את ה- - - כנ"ל גם כשאומר לך, היום יש גלי עלייה כאלה מצרפת, מדינות דרום אמריקה, עליות קטנות.
יעקב מרגי: והם לא מצליחים להשתלב בצורה מיטבית.
מרדכי יוגב: לפני כשנה וחצי הסתבר פתאום בסטטיסטיקה של לפני שנה וחצי שהדרום אמריקאים הם בכשל יותר גדול מכל העליות.
מרדכי יוגב: ברזיל, ארגנטינה אם בעריקות צבא, אם ב- - - אני כבר לא זוכר.
מרדכי יוגב: יכול להיות שהוועדת כוח אדם משנה של עומר ברלב בסוף הקדנציה הקודמת - - -
יעקב מרגי: בבקשה, אז בוא נקשיב לו.
<שלומי קסטרו: אני רוצה רגע להגיד מילה על מה קרה מאז הפגישה האחרונה שלנו.
<שלומי קסטרו: כי היינו בוועדת חינוך ודיברנו.
<שלומי קסטרו: קרו שני דברים, אמרת אותם.
<שלומי קסטרו: תחת התקציב, הייתה גדילה משמעותית בתקציב, מ-25 מיליון אנחנו מגיעים לכמעט 52 מיליון.
<שלומי קסטרו: עדכון של התקנה - - - אבל קרו הרבה דברים, עודכנה התקנה והחבר'ה שלנו יצאו לעבודה מאוד מאוד משמעותית בשטח.
<שלומי קסטרו: המספרים - היום בארגוני הנוער יש 176 אלף חניכים, 64% בפריפריה, שכונות מוחלשות בפריפריה, שזה נתון מדהים למפעל הזה.
<שלומי קסטרו: וכיום אנחנו מדברים על 21 ארגונים שהולכים להיות בשנת 2017 והמועצה מאגדת את רובם, כמעט את כולם שנמצאים שם.
<שלומי קסטרו: עוד דבר אחד ששלחתם אותנו לעבוד.
<שלומי קסטרו: גם מצנע שלח אותנו וגם אתה, כבוד היושב ראש, לכו תחפשו עוד מקורות להביא אותם.
<שלומי קסטרו: אז אחד זה משרדי ממשלה נוספים שאנחנו גם נפגשנו עם חבר הכנסת יוגב על הנושא וגם טל העלתה את הנושא.
<שלומי קסטרו: דבר שני - - -
יעקב מרגי: אתם תצליחו להתמודד עם הכפל תמיכות?
<שלומי קסטרו: יש פתרון - - - אני רוצה לתת מילה על שותפות שהיא עדיין ישנה מבחינתנו והיא חדשה אבל העתיד טמון בה.
<שלומי קסטרו: ונמצא כאן שלומי, מנהל מחלקת ישראל שיתן כמה מילים על שותפות עם ארגוני הנוער.
<שלומי אוליאל: אני מנהל הקרן הקיימת באגף לחינוך ונוער של קק"ל.
<שלומי אוליאל: בעצם בעקבות המדיניות החדשה של דני עטר, יושב ראש קק"ל החליט לעשות שינוי בתחום החינוכי שהוא בעצם החליט לפקס אותנו יותר לחינוך הבלתי פורמלי ופחות לחינוך הפורמלי.