GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אדו פרלמן: רפואה יש לנו היום בשנה ראשונה לתואר ראשון, יש לנו נניח פי 6 מאשר שנה א'.
<אדו פרלמן: שנה א' זה 700 סטודנטים בכל הארץ - -
יעקב מרגי: היה 600, גדל ל-700, זה אפילו כמעט לא נמדד.
עליזה לביא: אני אשמח שנתייחס גם לזה כי אתה יודע כמה לומדים בחו"ל.
<אדו פרלמן: אז זה הפילוג, והפילוג באמת מראה על צרכי המשק והוא חלק ממנו.
<אדו פרלמן: שוב, זה מראה את הנטייה העולה ללכת למקצועות מדעי הטבע והטכנולוגיה.
<אדו פרלמן: היה לנו פיק בתשס"ג, בתשס"ב.
<אדו פרלמן: היתה ירידה די משמעותית במשך השנים ועכשיו בעקבות צרכי השוק ומאמצים זה הולך ועולה.
<אדו פרלמן: פה יש לנו כבר את הקפיצה הקטנה הזאת.
<אדו פרלמן: תשע"ח אין כאן כי אין לנו מספר, והמספרים האלה הם מספרים קטנים אז לא רצוי לנחש אותו.
<אדו פרלמן: מאיפה באים הסטודנטים?
<אדו פרלמן: מה המקור שלהם?
<אדו פרלמן: מה המקור?
<אדו פרלמן: שוב התפלגות האוכלוסייה כיום במדינת ישראל, 67% זה כללי.
<אדו פרלמן: החרגנו את החרדים ל-12% והאוכלוסייה הערבית זה בערך 21%.
<אדו פרלמן: ואז אנחנו באים להתפלגות הסטודנטים, אז הכללי זה 82% ממספר הסטודנטים, החרדים זה 4.5% והערבים זה 13%.
<אדו פרלמן: וזה ברור לנו כשמש שיש תת-ייצוג באקדמיה לאוכלוסיות מסוימות.
<אדו פרלמן: הזכרת – ערבים וחרדים, ויש עוד אוכלוסיות שהן יותר קטנות.
<אדו פרלמן: אתיופים למשל, יש תת-ייצוג אבל אלה הם 2% או 1.5% - -
יעקב מרגי: חבל שלא הצגת לצד זה את המגמות של השנים האחרונות.
<אדו פרלמן: נכון, כי לחרדים יש מגמה טובה מאוד וגם לערבים.
<אדו פרלמן: אם - -
יעקב מרגי: צריך לראות שאנחנו באותה מגמה ובאותו שיפוע גם.
עליזה לביא: אדוני, יש לנו ישיבה אז בבקשה את אחוז המסיימים כי כאן אי אפשר לנתח.
יעקב מרגי: אנחנו לא נוותר על זה היום, תאמיני לי.
<אדו פרלמן: זה ברור שהיעד שלנו להגדיל את הנגשת המיעוטים, להגדיל את הנגשת החרדים כי כמו שראינו קודם, זכאי בגרות, קשה לנו למשוך אוכלוסייה כללית יותר.
<אדו פרלמן: 82% - יש אחוז גבוה מאוד - -
יעקב מרגי: אבל עדין, לעומת שנות ה-70-80 שלא היה שייך מי שלא זכאי, לא היתה אופציה למי שלא זכאי לגשת מיד לאקדמיה.
יעקב מרגי: היום יש מגמות - -
<אדו פרלמן: נכון, היום יש אמצעים לאפשר להם.
<אדו פרלמן: אז אחת המטרות העיקריות היום של מל"ג-ות"ת זה להגביר את הנגשת הערבים והחרדים וכמובן גם כשאני מדבר ערבים, אני מדבר על כל אוכלוסיית המיעוטים אבל כמובן שגם אתיופים - -
מסעוד גנאים: גם אפשר להתייחס לזה: כמה מיועד תקציב לזה בעניין הנגשת ההשכלה הגבוהה לערבים.
יעקב מרגי: פרופסור אדו, אני לא שאלתי מה אורך המצגת.
<אדו פרלמן: היא קצרה.
יעקב מרגי: אני אתן עוד חמש דקות אחרונות להתמקד במצגת כי חברי הכנסת, יש להם דיונים.
יעקב מרגי: לא בגלל שהם לא יכולים להתאפק, יש כאלה שלא יכולים להתאפק אבל בא, יש להם דיונים אחרים ואילוצים אחרים וזה חשוב להם והם הגיעו לדיון.
<אדו פרלמן: דבר נוסף, חשוב לראות את התפלגות הסטודנטים לפי מחוז לימודים.
<אדו פרלמן: אתם רואים שבתש"ן היה לנו 91% מהמטרופולין, תל-אביב וסביבותיה, ירושלים וחיפה, ורק 8.7% מהצפון והדרום, מהפריפריה.
<אדו פרלמן: בתשע"ז יש 67% מהערים הגדולות ו-24% מהצפון והדרום.
<אדו פרלמן: ובעיקר בזכות המכללות, הן שזורות היום מקרית שמונה עד שדרות ובאר-שבע, והן מהוות את האמצעי העיקרי להנגיש סטודנטים מהפריפריה - -
יעקב מרגי: עוד קצת פתיחות של המל"ג וזה יעזור גם בתחומים אחרים שראינו בשקפים האחרים.
יעקב מרגי: אני מקווה שהבנת אותי עם הפתיחות.
<אדו פרלמן: הבנתי מצוין.
<אדו פרלמן: סיכום של מה שאמרתי עד עכשיו, שכמות הסטודנטים לא צפויה לגדול בשנים הקרובות באמצעים הרגילים.
<אדו פרלמן: כדי שהיא לא תקטן וכדי להגדיל אותה ולטובת מדינת ישראל, הכלכלה הישראלית, החברה הישראלית, נדרש מיקוד מערכתי - -
יעקב מרגי: אין לכם ברירה כי השנתונים הם בירידה.
יעקב מרגי: בעשור הקרוב השנתונים בירידה.
<אדו פרלמן: נכון.
<אדו פרלמן: אנחנו רוצים מיקוד מערכתי ולהתמקד באוכלוסייה החרדית.
יעקב מרגי: בעשור הקרוב, הוא יאשר את זה, יש מצוקה.
יעקב מרגי: יש ירידה של השנתונים.
יעקב מרגי: האופציה הכי סבירה לא לומר לך להישאר באותה מגמה אלא ליישר את העקומה, נקרא לזה את הקיעור ולא את הקימור, זה באמצעות האוכלוסיות הממודרות מהאקדמיה שזה החרדים והערבים.
עליזה לביא: שמענו שב-19-20 חוזרים למספרים שהכרנו.
יעקב מרגי: אני לא יודע - - - ההשכלה הגבוהה - -
יוסף ג'בארין: יכול להיות שזה בגילאי 18 והם מחפשים אותם בגילאי 23.
יעקב מרגי: כן, זה בדיוק ככה.
יעקב מרגי: ממוצע כניסה לאקדמיה הוא לא 21, זה גם מעבר.
יוסף ג'בארין: אחת המטרות של המל"ג-ו"תת זה לגייס סטודנטים מהתפוצות מחו"ל.
יוסף ג'בארין: חלק מזה זה בגלל הבינלאומיות.
יוסף ג'בארין: חשוב מאוד להפוך את החברה הישראלית לעוד יותר רב-גונית.
יוסף ג'בארין: אנחנו רוצים - -
חנין זועבי: - - - וחצי הסטודנטים הערבים לומדים בחו"ל.
יעקב מרגי: נתייחס לזה בהמשך.
חנין זועבי: אם אתה רוצה להביא את הסטודנטים, אתה מחפש סטודנטים בינלאומיים ולא סטודנטים ערבים?
חנין זועבי: חצי מהם זה - -
יעקב מרגי: לא, זה לא קשור לזה.
יעקב מרגי: חנין - -
חנין זועבי: זה כן קשור.
חנין זועבי: זה שאתה לא רואה את הקשר זו בעיה.
יעקב מרגי: חנין, אנחנו רואים את זה כבעיה, הזכרנו אותה לפני שהגעת, על הסטודנטים שלומדים – רגע, את לא מקשיבה לי.
חנין זועבי: - - - למה אני צריכה - - -
יעקב מרגי: עליזה, תקשיבו.
יעקב מרגי: הסטודנטים הבינלאומיים זה לא כדי למלא את החוסר.
יעקב מרגי: אמנם זה נאמר בסמיכות אבל זה במסגרת מערכות היחסים הבינלאומיים בתחומי האקדמיה וההשכלה הגבוהה.
חנין זועבי: אז יש מערכת יחסים יותר חשובה.
יעקב מרגי: נכון, צריך לטפל בה.
יעקב מרגי: זה כשל.
<קריאה: גם וגם, זה לא קשור.
חנין זועבי: אם - - - אינה נמצאת פה כמטרה.
חנין זועבי: זה ההבדל.
חנין זועבי: יש מטרה של למשוך סטודנטים בינלאומיים.
חנין זועבי: אין מטרה שחצי הסטודנטים הערבים לומדים בחו"ל והם לא מוכנים - - -
חנין זועבי: למה את תמיד מתנגדת?
מירב בן ארי: אני לא מתנגדת.
מירב בן ארי: אני אומרת - - -
יעקב מרגי: מירב, את לא תורמת לי.
חנין זועבי: יותר מחצי, 50% - - -
יעקב מרגי: חנין, לא קיבלת תשובה?
יעקב מרגי: חנין, את מפריעה לי לדיון.
יעקב מרגי: חנין, זו הפרעה אחרונה להצגת המצגת.
יעקב מרגי: פרופסור אדו, אני מבקש להתקדם לסיכום.
<אדו פרלמן: זה שקף מאוד מעניין, הוא מראה לכם את מספר הסטודנטים באוניברסיטאות ואת כמות הסגל הבכיר באוניברסיטאות, שזה העמודות.
<אדו פרלמן: אתם רואים שמספר הסטודנטים עלה ועלה והתייצב, ופה מספר הסגל הבכיר עלה עליו במקביל כדי לקיים את ההוראה כסדרה, ואז יש לנו את מה שאנחנו קוראים "העשור האבוד".
<אדו פרלמן: היו קיצוצים, מספר הסגל הבכיר ירד וירד וירד - -
עליזה לביא: עזב את הארץ.
<אדו פרלמן: כן.
<אדו פרלמן: ואז באמת ההוראה היתה מאוד קשה באוניברסיטאות, ולמזלנו הרב - -
יעקב מרגי: מתוך בורות אני אשאל שאלה: יכול להיות שיש בה קצת ערמומיות, בסדר?
יעקב מרגי: יכול להיות, אני אדם שקוף.
יעקב מרגי: האם הסגל הבכיר זו גזירה משמים, הוא משאב בלתי משתנה?
יעקב מרגי: האם אנחנו לא יודעים לייצר, לקדם, האם זה מעיד על תקרת זכוכית מסוימת?
יעקב מרגי: סגל בכיר זה לא רק פועל יוצא של גובה השכר.
יעקב מרגי: ככה מבחינת השקפת עולמי.
<אדו פרלמן: זה בכלל לא ערמומי, זאת שאלה טובה.
יעקב מרגי: אז צריך לייצר את זה.
יעקב מרגי: אין עשור אבוד.
יעקב מרגי: יש מישהו שרצה לייצר עשור אבוד בגלל זה.
<אדו פרלמן: לא, זה סגל בכיר שלא היה תקציב - -
יעקב מרגי: אמרתי, זה לא פועל יוצא.
<אדו פרלמן: על זה נדלג, זה לא חשוב כל כך.
<אדו פרלמן: מה שאנחנו עוסקים עכשיו זה קודם כל שיפור איכות ההוראה.
<אדו פרלמן: כדי לעשות את ההוראה יותר טובה יש לנו גיבוי.
<אדו פרלמן: עוזרים למוסדות לגייס אנשים שהם אנשים מומחים לשיפור ההוראה, לקדם את ההוראה.
עליזה לביא: משהו יותר קונקרטי?
עליזה לביא: כי זה אחד החוליים של המערכת.
<אדו פרלמן: למשל, אחד הדברים – קודם כל, אנחנו מנסים להקפיד קצת יותר על רמת ההוראה בקידומים אקדמיים, שזה דבר חשוב מאוד מפני שלא נתייחס רק למחקר.
<אדו פרלמן: דבר שני, מפתחים שיטות – אנחנו חיים היום במאה ה-21 - -
עליזה לביא: זו בשורה כי זה לא היה ככה.
עליזה לביא: זה נכנס - -
<אדו פרלמן: יש עידוד.
<אדו פרלמן: עוזרים למוסדות, יהיה מרכז לשיפור הוראה כדי שיהיו אנשים מומחים להוראה שיוכלו לתדרך את חברי הסגל, לעודד את אלה שהם מקבלים ציוני מעקב לא טובים, לא בגלל זה שהם מתעצלים אלא בגלל זה שחסרים להם כלים - -
יעקב מרגי: בואו נתקדם לפי המצגת אני מבקש.
<אדו פרלמן: קידום ייצוג נשים זה נושא מאוד חשוב.
<אדו פרלמן: אני לא יודע מי מכם מכיר את המספריים החשובות - -
עליזה לביא: מכירים.
<אדו פרלמן: אז מבין התלמידים יש כ-50% סטודנטיות נשים, וככל שמתקדמים למאסטר ודוקטורט האחוז שלהם הולך ויורד.
<אדו פרלמן: מסתכלים על כמות הסגל, הוא יורד, וכשהולכים לדרגות הבכירות ביותר ולתפקידים הבכירים ביותר במוסדות אז האחוז שלהן יורד ומנסים לקדם את זה.
<אדו פרלמן: זה לא כל כך קל בגלל כל מיני אילוצים אבל בין השאר יש מלגות מיוחדות לפוסט-דוקטורט לנשים וכך הלאה.
<אדו פרלמן: קידום מדעי הרוח – יש לנו ועדת היגוי מיוחדת שתפקידה לקדם במיוחד את מדעי הרוח על ידי מלגות, תקציבים.
<אדו פרלמן: מדעי הרוח, מדעי היהדות, ישראליות וכן הלאה.
<אדו פרלמן: עוזרים בפיתוח פיזי של המוסדות כולל מעונות, שזה אחד הדברים החשובים ולהגדלת מספר חברי הסגל כדי שיתאימו.
<אדו פרלמן: סיימתי.
יעקב מרגי: אנחנו נפתח את הדיון.
יעקב מרגי: נשמע גם את חברי הכנסת וגם את האורחים.
יעקב מרגי: תרשום לך התייחסויות כי אנחנו נבקש בהמשך גם תשובות למה שיצוף כאן.
יעקב מרגי: לפי סדר ההגעה.
מרדכי יוגב: ברשות היושב ראש, ברשות כל הנוכחים, אני אומר לפרופסור אדו כסגן ראש המל"ג, לא כמי שמכיר לעומק - -
<אדו פרלמן: אני סגן היושב ראש.
מרדכי יוגב: - - לא כמי שמכיר לעומק סוגיות אחרות אבל כמי שרוצה להסב תשומת לב ומעריך מאוד את הכל.
מרדכי יוגב: אין לי ביקורת לכלום.
מרדכי יוגב: אני רוצה להסב תשומת לב לשתי נקודות שאני ער להן מוועדות אחרות, מוועדה אחרת שעמסתי על עצמי לפני כאר
מרדכי יוגב: בעה חודשים, ועדת העבודה והרווחה, ועדת משנה לענייני שיפור שירותי הבריאות בפריפריה.
מרדכי יוגב: הייתי מבקש מהמל"ג כרגולטור, להסתכל, והמגמה היא חיובית ממה שאני רואה לאורך השנים.
מרדכי יוגב: עדין אני רואה פערים במקצועות רפואיים או פרה-רפואיים.
מרדכי יוגב: אני כרגע עם איזה שהוא דגש במיקרו על הדרום, וכן שמתם שם איזה שהוא ניסיון של תשובה בפרה-רפואי בקלינאות תקשורת או בריפוי בעיסוק, והחוסר הוא עצום בדרום.
מרדכי יוגב: אנשים מחכים שנה לאבחון, הורים לילדים אוטיסטים ושנה לטיפול.
מרדכי יוגב: העשירים נוסעים לתל-אביב, העניים, גם במגזר הבדואי, אין טיפול.
יעקב מרגי: אני אגלה לך שלא הכל מל"ג כי אחרי שהדרומים מוכשרים, הם הולכים לעבוד פרטי במרכז ב-500 שקל לשעה.
מרדכי יוגב: ולכן, אני אהיה עכשיו מאוד קונקרטי ואני רוצה לומר שמחשבה על כך ש - - - לא תיתן את התשובה ולא באר-שבע, ויש פה עוד מעגלים: שתהיה גם התמחות בבית החולים סורוקה בדרום, יש עוד מעגלים שצריך לסגור ואנחנו נשתדל בוועדת העבודה והרווחה - - - אבל אנחנו בהחלט רוצים כן לתת את הדעת באופן רגולטיבי שהדברים יהיו גם בבאר-שבע כי אחרת מאחווה הולכים צפונה.
מרדכי יוגב: מאחווה לא נשארים בדרום, כבר טועמים את טעם תל-אביב והמטרופולין היא לא באר-שבע.
מרדכי יוגב: באר-שבע משמשת מטרופולין לכל מה שמדרום לה, מדרום-מזרח לה, מדרום-מערב לה.
מרדכי יוגב: אחווה כבר שייכת למטרופולין תל-אביב, וסטודנט שגומר שם כבר לא חוזר דרומה.
מרדכי יוגב: ולכן, זה עלול לא לתת את המענה.
מרדכי יוגב: זו התייחסות אחת.
מרדכי יוגב: התייחסות שנייה היא לכל מה שקשור לעליה, ואנחנו מבורכים בעליה ואנחנו עוסקים בוועדת עליה וקליטה המון, והתקדמנו גם מזה.
מרדכי יוגב: הכרה בדיפלומות, כוח אדם שתורם למדינת ישראל בכל היבט, ודאי באקדמיזציה.
מרדכי יוגב: מומחים שמגיעים, ואספנו יותר גם בצד הרפואי, של דיפלומות ועכשיו הצד של הסיעוד של דיפלומות, ואיך מסיימים דיון כשאנחנו מפסידים אנשים?
מרדכי יוגב: וזה משדר אחורה לארצות שונות, אם לצרפת, אם לדרום אמריקה ומקומות אחרים שזה קשה, ולכן יש עצירה כרגע בהגעת כוח אקדמי בעיקר רפואי, ויש מחסור ויש צורך.
מרדכי יוגב: אז אם תוכלו גם בזה לקדם, איך המל"ג נכנס לסוגיה הזאת בלי להוריד כמובן איכות של אנשים אבל איך הוא מבצע סטאז' וחניכה.
מרדכי יוגב: יכול להיות שעל ידי - - - אבל אני חושב שיש פה צורך בקידום נוסף.
מרדכי יוגב: אם כן, צד אחד זה הפריפריה, צד שני זה הכניסה שלכם למענה בתחום הזה עם משרד הקליטה.
מרדכי יוגב: אני חושב שנתברך כולנו באקדמיזציה.
יעקב מרגי: חברת הכנסת דוקטור עליזה לביא, בבקשה.
מרדכי יוגב: אני מתנצל שאני יוצא לוועדה המשותפת לתקציב הביטחון.
יעקב מרגי: הכל יהיה בפרוטוקול.
עליזה לביא: תודה רבה אדוני היושב ראש, שכבר בשבוע הראשון מקיים דיון כזה חשוב.
עליזה לביא: אני, מיומי הראשון בכנסת ישראל, קשובה ומעורבת בנושא של הסטודנטים ויחד אתי חברת הכנסת בן ארי.
עליזה לביא: אנחנו ראשות השדולה של הסטודנטים כאן, בכנסת ישראל, גם בצד של הסטודנטים עצמם, אם זה המקרה המיוחד של הסטודנטים הישראלים, מילואים ופריון בגילאים האלה ועוד ועוד, וכמובן עם כל מה שקשור ל - - - אקדמיה.
עליזה לביא: יש לי כמה נקודות אבל אני חייבת לומר שהנקודה שמטרידה אותי יותר מכל זאת האמירה שלך, אדוני, שאין צפי שתהיה עליה במספר הסטודנטים בשנים הקרובות, ואני מאוד מאוד מוטרדת מכך.
עליזה לביא: כשאנחנו באים לדבר על ההשכלה הגבוהה, אדוני היושב ראש, אנחנו לא מדברים רק על הסטודנטים.
עליזה לביא: אנחנו מדברים על איך תיראה החברה בישראל.
עליזה לביא: איך יהיו אבני היסוד גם בעולם העבודה, גם ההוראה ובכלל, בבתי הספר ועוד ועוד, וזה שיקוף של מציאות עתידית שכולנו צריכים לבוא ולהתגייס ולראות אותה כך שבאמת, אני מאוד מוטרדת מכך שאתה לא מזהה מגמה שעתידה לעלות, במיוחד שאנחנו מדברים על אוכלוסיות נוספות שבהגדרה, ויש פה החלטות קודמות והן מתכתבות, של להגדיל את מספר הסטודנטים.
עליזה לביא: ולא בכדי, לא יכולתי שלא לשאול תוך כדי הצגת המצגת מה מספר המסיימים.
עליזה לביא: יש פה קבוצות שמצד אחד אנחנו מקבלים, מנסים לראות איך עם כל הקשיים, ואני יודעת אדוני היושב ראש שאתה מקדיש לכך זמן - -
יעקב מרגי: יש אחוז נשירה גבוה מאוד עם השקעה רבה וחבל.
עליזה לביא: אחוז גבוה מאוד, והוא נובע ברובו מחוסר - -
יעקב מרגי: לשם הגילוי הנאות, בהצגת תכנית החומש, אני אומר את זה לטובת העניין: בהצגת תכנית החומש על ידי פרופסור יפה זילברשץ, יו"ר הות"ת, הוצגה התכנית לליווי סטודנטים באותן אוכלוסיות, וגם תהינו והעלינו קולות על מכללות שמייצרות פערים לא אפקטיביים.
יעקב מרגי: אבל אימוץ המודל הזה שקיים במספר מכללות, של ליווי סטודנטים מהאוכלוסייה החרדית והערבית במהלך תקופת הלימודים כדי למנוע צמצום, לצמצם את אחוזי הנשירה, וחבל...
יעקב מרגי: נשמע על זה בהמשך.
עליזה לביא: אני מודעת ולכן אני מוטרדת יותר שאין צפי בעליה.
עליזה לביא: זה נתון שמוצג כאן, במצגת, והוא חייב להדליק נורה אדומה תוך כדי הדברים שאתה כרגע הזכרת על תכנית החומש כי אם אנחנו רואים את זה גם בחומש, גם במלגות, גם במשרדים נוספים שהתגייסו, משרד העבודה ומשרד הכלכלה וכמובן משרד החינוך - -
יעקב מרגי: ומשאבים רבים מושקעים.
עליזה לביא: אז למה אנחנו לא רואים את המציאות הזאת מתכתבת מבחינת נתונים ותחזית שאדוני הציג עכשיו?
עליזה לביא: נקודה נוספת שמטרידה מאוד גם בפערים שהוצגו לנו בתקשורת לגבי הפערים בין האוניברסיטאות לבין המכללות: אנחנו מדברים כאן על רמת ההוראה.
עליזה לביא: אתה כרגע ציינת שהוקמה ועדה לגבי רמת ההוראה כדי התחשבות ביכולת הנגשת הידע של מרצה ומרצה, מה שמעולם לא נחשב או נכלל לגבי קידום באקדמיה, ובכלל עזרים.
עליזה לביא: אני באה מהאקדמיה, אנחנו ראינו את הפערים בהנגשת הידע וההוראה במכללות לעומת הקיבעון באקדמיה, במיוחד במחלקות שזקוקות היו מלכתחילה לעזרים וליכולת ובכלל היום, איך מרצים משנים את מה שהם לימדו לאורך כל השנים כשהסטודנטים חשופים למידע והוא נגיש תוך כדי שיעור בפלאפונים שלהם.
עליזה לביא: השאלה באמת אם הדברים שאמרת עכשיו, כהוראה של המל"ג, ייכנסו לגבי קידום מרצים.
עליזה לביא: האם הנושא הזה של הוראה ושל המשובים שנעשים על סטודנטים כי משובים נעשים.
עליזה לביא: השאלה מה נעשה עם המשובים האלה?
עליזה לביא: האם יש השפעה לגבי איכות ההוראה שהיא עקב אכילס של האקדמיה חד-משמעית, וצריך לבוא, לראות ולהתמודד.
עליזה לביא: נקודה שלישית שנגעת בה - -
יעקב מרגי: להתייחס במשפט, סליחה שאני מפריע לך: לא בהכרח מרצה אקדמאי בעל תואר שסיים את התואר שלו, יודע להעביר את החומר שהוא למד.
יעקב מרגי: נתקלנו בזה בעיקר בהנדסה ובטכנולוגיה - היה קושי ומחסור גדול של מרצים איכותיים להביא את התלמידים אל היעד, את הסטודנטים.
עליזה לביא: נקודה נוספת שנגעת בה אדוני, ופה אנחנו מדברים על עולם משתנה ועל חברה שלמעשה צועדת לקראת זה ש-40% מהמקצועות יעלמו.
עליזה לביא: השאלה איפה כאן אנחנו רואים את זה גם באקדמיה וגם בהכוונה.
עליזה לביא: אנחנו מכירים את הנתונים שרק 30% מהסטודנטים מבוגרי האוניברסיטאות עובדים בתחומים שהם למדו.
עליזה לביא: 30% בלבד.
עליזה לביא: האם הנתון הזה מוכר, מטופל, ידוע?
עליזה לביא: עולם העבודה משתנה.
עליזה לביא: הרבה מאוד מהמקצועות נעלמים.
עליזה לביא: איפה כאן מתכתבת מציאות בעתיד - -
יעקב מרגי: צופה פני עתיד.
עליזה לביא: - - ואנחנו צריכים לראות איך כל המערכת מתגייסת, כמובן כולל מערכת ההשכלה הגבוהה.
עליזה לביא: אני לא מדברת רק על לימוד מקצוע כי בוודאי ובוודאי מה שאמרת על לימודי היהדות, מי כמוני יודעת שחשוב לבוא ולראות מה ואיך מעבירים אבל גם כשמלמדים לימודי יהדות, אפשר לבוא ולדבר בשפה עכשווית ואיך מלמדים את זה כדי להתכתב עם מציאות משתנה ועם מקצועות עתידיים שיתווספו למקצועות שיעלמו, והאם יש ראיה הוליסטית כוללת לגבי כל השינוי של המקצועות שהולכים ונעלמים?
עליזה לביא: אדוני, אנחנו נשמח, מירב ואני, להעביר לך רשימה של נקודות שאנחנו נבקש לדון בהן במושב הקרוב.
דב חנין: קודם כל, ברכות על פתיחת שנת הלימודים, ואני שמח שגם השביתה המוצדקת של הסגל הבכיר במכללות הובילה להתקדמות מסוימת בתנאי העבודה שלהם.
דב חנין: אני חושב שההתקדמות שהושגה היא לא מספקת.
דב חנין: אני חושב שעדין הסגל הבכיר במכללות סובל מתנאי עבודה גרועים בהרבה מאשר אלה שנמצאים באוניברסיטאות אבל יש התקדמות מסוימת.
דב חנין: אז אני קודם כל מברך את ארגוני הסגל הבכיר על המאבק שהם ניהלו, ואני מברך על כל התקדמות שנעשית למרות שאני חושב שההתקדמות צריכה להיות יותר גדולה.
דב חנין: גם במכללות, סגל בכיר צריך לבצע עבודות מחקר.
דב חנין: זה נכון שזה יהיה כך, זה ראוי שזה יהיה כך כאשר חלק כל כך משמעותי ממערכת ההשכלה הגבוהה בישראל היא מכללות, אנחנו לא יכולים להמשיך להתייחס למכללות כסוג של בנים חורגים של המערכת האוניברסיטאית.
דב חנין: אגב, אני מבין שעדין נמשכת שביתה באקדמית?
יעקב מרגי: יום אחד היתה.
דב חנין: לא, במכללות הסתיימה.
דב חנין: באקדמית תל אביב-יפו עדין נמשכת השביתה או שאני טועה?
דב חנין: כדאי לשמוע על זה.
<קריאה: הסגל הזוטר, לא?
יעקב מרגי: הסגל הזוטר זה גם שביתה, זה גם בני אדם.
דב חנין: אני אשמח לשמוע על כך כי אנחנו לא רוצים לברך על פתיחת שנת לימודים כאשר יש עדין סטודנטים ומרצים שלא - -
יעקב מרגי: אנחנו נברך ונאחל להם לסיים את השביתה בהקדם.
דב חנין: נסייע להם כדי לקדם את הפעילות שלהם.
דב חנין: מכל הסוגיות הרבות שאתם העליתם, אני רוצה להעלות את סוגיית עצמאותה של האקדמיה.
דב חנין: עצמאותה של האקדמיה היא סוגיה קריטית בחיים שלנו.
דב חנין: בדרך כלל, מדברים על עצמאותה של האקדמיה מול השלטון, ואני בהחלט חושב שזו סוגיה חשובה ביותר.
דב חנין: האקדמיה צריכה להמשיך להיות עצמאית כלפי השלטון.
דב חנין: אנחנו צריכים להיות כולנו מאוד מאוד נחושים מול כל מגמה של השתקת ביקורת, של הנמכת קומה ושל ניסיון למשטר את הדיון האקדמי אבל לעצמאותה של האקדמיה יש היבט נוסף:
דב חנין: לא רק עצמאות מול השלטון אלא עצמאות מול הממון.
דב חנין: ובעצמאות מול הממון אנחנו באתגרים לא פחות קלים.
דב חנין: אני יודע שבלא מעט מהמערכות האקדמיות, היום השיקולים הכלכליים הופכים להיות שיקולים מרכזיים.
דב חנין: זה דבר בעייתי, זה דבר בסופו של דבר מסוכן, וזה דבר שמאיים על ההתפתחות של האקדמיה ועל ההתפתחות שלה כמערכת של יצירת חשיבה יצירתית, ביקורתית, אלטרנטיבית למערכות השלטוניות אבל גם למערכות הכלכליות, החברתיות והתרבותיות שבהן אנחנו חיים.
דב חנין: כשאני מדבר על שיקולים כלכליים, אני מדבר על שיקולים בשתי רמות: אני מדבר על כלכלת לימודים.
דב חנין: על מהלכים שבהם האוניברסיטה והאקדמיה מנווטות את עצמן לתחומים שבהם ה"ביקושים" יותר גדולים, ואז אנחנו עומדים מול תהליכים של צמצום היצע ודלדול של תחומים שבהם הביקוש נמוך יותר.
דב חנין: אני חושב שזה דבר בעייתי.
דב חנין: אגב, זה תהליך שאנחנו רואים אותו בתחום מדעי הרוח, וזה סוג של מעגל שוטה מכיוון שככל שאנחנו מציעים פחות לסטודנטים בתחום מדעי הרוח, המגוון מצטמצם, היכולת של המערכת להציע דברים מאתגרים ומעניינים נפגעת ואז גם מגיעים פחות סטודנטים, מה שמוביל לפגיעה מתמשכת נוספת בתחומים האלה, שהם תחומים חיוניים לגמרי לחיים שלנו כחברה.
דב חנין: אני רוצה להפנות לספר החשוב של מרתה נוסבאום על חשיבותם של מדעי הרוח לדמוקרטיה.
דב חנין: אם אנחנו רוצים להמשיך ולהתקיים כחברה דמוקרטית, אנחנו צריכים להבין שמדעי הרוח מאוד מאוד חיוניים בהקשר הזה.
דב חנין: אני מסיים ורוצה לומר שהשיקולים הכלכליים נמצאים לא רק בכלכלת הלימודים אלא גם בכלכלת התרומות.
דב חנין: העובדה שאוניברסיטאות מכוונות את עצמן לתחומים שבהם מישהו מוכן לתת כסף זה בעייתי.
דב חנין: והתשובה לדבר הזה, בסופו של דבר, חייבת להיות הגדלת העוגה התקציבית הממלכתית של האוניברסיטאות.
דב חנין: יש היום הרבה מאוד עודפים תקציביים בתקציב המדינה.
דב חנין: אני חושב שהמערכת האקדמית צריכה לבוא למשרד האוצר, למשרד החינוך ולגורמים השונים ולהציב מפה של דרישות.
דב חנין: אם אנחנו רוצים שהאקדמיה הישראלית תמשיך להתפתח ולמלא תפקיד חשוב בחברה, היא צריכה לקבל יותר כסף, וזה חייב להתבטא בשיקולים התקציביים.
דב חנין: אנחנו, אגב, מתחילים עוד מעט דיוני תקציב לשנה הבאה וזה הזמן שלכם להיות כאן ולהתחיל להשפיע.
מירב בן ארי: קודם כל ברכות לכל מערכת ההשכלה הגבוהה על פתיחת שנת הלימודים, גם במכללות וגם באוניברסיטאות.
מירב בן ארי: זה דיון חשוב, בסך הכל זה גם דיון חגיגי.
מירב בן ארי: אנחנו, ביחד עם הוועדה, ביחד עם המל"ג, ור"מ, התאחדות הסטודנטים - -
יעקב מרגי: שכחת את ור"ה.
מירב בן ארי: אמרתי, האוניברסיטאות – אנחנו עוסקים בנושא של הסטודנטים לאורך כל השנה וכך צריך ומצופה מוועדת החינוך.
מירב בן ארי: אני, יש לי דברים שמטרידים אותי, הם עדין מטרידים אותי.
מירב בן ארי: אני מקווה שתיקח לתשומת לבך כי אתה היום רק יושב וכותב.
מירב בן ארי: דבר ראשון, יש את התכנית החדשה של הצבא "ממדים ללימודים".
מירב בן ארי: תכנית נהדרת שבה הצבא נותן שלוש שנים ראשונות תואר ראשון במימון מלא של הצבא.
מירב בן ארי: זה נהדר, אני חושבת שזה חשוב מאוד.
מירב בן ארי: אני חושבת שסוף סוף מתגמלים את מי שבאמת ראוי.
מירב בן ארי: אני כן חושבת שאם יש תכנית כזו שבה הצבא נותן מימון מלא במשך שלוש שנים ונכנס לסוג של קרן המלגות של מדינת ישראל ובכלל, כל הקרנות "אייסף", "אימפקט" כולן, חשוב מאוד שתהיה הלימה ושיתוף כי לא יכול להיות שמצד אחד יהיה חייל שמקבל את השלוש שנים ללא שום מעורבות חברתית, ולצדו אותו סטודנט מ"אימפקט" או מ"אייסף" או מכל קרן אחרת שמחויב במעורבות החברתית.
מירב בן ארי: זה משהו שחשוב שיהיה לפתחכם כי כדי ליצור את האיזון כי בסופו של דבר, אנחנו רוצים שיקבלו אבל לדעתי הם צריכים לדעת גם לתת.
מירב בן ארי: דבר שני, משהו שהיושב ראש מכיר ואנחנו עוסקים בו כל הזמן זה הנושא של הדרוזים.
מירב בן ארי: הכנסתם אותם בתוך הסטודנטים הערבים, בסדר גמור.
מירב בן ארי: במשרד החינוך זה אחרת, יש יחידה מיוחדת לדרוזים - -
חנין זועבי: דרוזים הם ערבים.
מירב בן ארי: הם ערבים אבל - -
יעקב מרגי: זו דעתה, חנין זועבי.
יעקב מרגי: סליחה, מה זה משטר מחשבות?
יעקב מרגי: היא חושבת ככה.
יעקב מרגי: אל תפריעי לה.
חנין זועבי: - - - העדה הזאת הם ערבים.
יעקב מרגי: יש לה חור בהשכלה והיא החליטה שלא.
מירב בן ארי: הדרוזים במדינת ישראל משרתים בצבא ההגנה לישראל, יש חובה - -
עודד פורר: גם למרונים מתייחסים כערבים בלבנון?
עודד פורר: בלבנון מתייחסים למרונים כערבים?
יעקב מרגי: עודד, לא חייבים להתייחס.
יעקב מרגי: אנחנו בישיבה חגיגית, נכון?
מירב בן ארי: אני מעריכה את התגובות של חבריי.
מירב בן ארי: הם משרתים את מדינת ישראל, הם זכאים למלגות כיוצאי צבא ולכן, בעיני, יש מקומות שבהם צריכים לעודד ולתת, וזו תפקידה של מדינת ישראל.
מירב בן ארי: לא רק לדבר על ברית דמים, והיושב ראש מכיר את זה, אלא גם בהחלט לתת להם עדיפות בהשכלה הגבוהה, חד-משמעית.
מירב בן ארי: אגב, כמו שאני חושבת שבכל מקום צריך לתת נקודות זיכוי למילואימניקים.
מירב בן ארי: כן, כי מה לעשות?
מירב בן ארי: הם נותנים יותר מאזרחים אחרים במדינה וחשוב לפרגן להם את זה.
מירב בן ארי: וזו בעיני ציונות לכל דבר.
מירב בן ארי: ואם במוסד מסוים – אגב, כבר 16 מוסדות נותנים נקודות זיכוי למילואימניקים ובמוסדות אחרים לא נותנים, כן, יש פה אפליה.
מירב בן ארי: אגב, אם אני הולכת בצורה רחבה יותר, אני, האג'נדה שלי היא לתת נקודות זיכוי פעם בתואר, קורס אחד על מעורבות חברתית.
מירב בן ארי: אחד.
מירב בן ארי: מה ביקשנו?
מירב בן ארי: לא ביקשנו להתערב בחופש האקדמי, לא ביקשנו לקבוע מה יהיה בקורס אבל כן ביקשנו לעודד סטודנטים לצאת להתנדב למען הקהילה ולהפוך אותם לחברתיים יותר.
מירב בן ארי: יש מוסדות שעושים את זה.
מירב בן ארי: חבל שמוסדות אחרים רק - -
יעקב מרגי: כל עוד המל"ג-ות"ת יושבים בשב ואל תעשה ולא מתערבים בסוגיה הזאת, תמונת המצב תישאר כפי שהיא או שמונח לפתחנו, חברי הכנסת, יוזמת חקיקה.
מירב בן ארי: זה החוק הראשון שלי בכנסת.
יעקב מרגי: אני הייתי מעדיף שמל"ג יעשה זאת ללא יוזמת חקיקה.
יעקב מרגי: אם לא תהיה ברירה, יהיו פה יוזמות חקיקה וחבל.
מירב בן ארי: דרך אגב, זה החוק הראשון שלי בכנסת אבל ביקשו שהמל"ג יעשה ויעודד, בבקשה.
מירב בן ארי: למה במוסד אחד סטודנט מתנדב מקבל ובמוסד אחר לא?
מירב בן ארי: קורס אחד כל התואר.
מירב בן ארי: דבר אחרון שרציתי לומר בענין – אנחנו מאוד עוסקים בכמויות של סטודנטים, במספר הסטודנטים.
מירב בן ארי: אגב, אני מברכת על זה שיש ירידה בסטודנטים למשפטים.
מירב בן ארי: אני מברכת על זה.
מירב בן ארי: די, יש מספיק.
מירב בן ארי: חשוב לעודד מקומות אחרים אבל גם חשוב מאוד מאוד לשים דגש על האיכות.
מירב בן ארי: ראינו את הסקרים שהיו פה בתקופה האחרונה - -
יעקב מרגי: יש עליה.
יעקב מרגי: יש ירידה במגמת העליה אבל יש עדין עליה.
מירב בן ארי: איכות זה לא מילה גסה.
מירב בן ארי: בסוף סטודנט צריך לצאת מוכן.
מירב בן ארי: מוכן לשוק התעסוקה, מוכן בכלל לתואר שני אפילו.
מירב בן ארי: אנחנו מתעסקים המון בכמויות, פתחנו עוד כיתה אבל בסוף, אם יוצאים עוד ועוד סטודנטים להשכלה גבוהה או נושרים, כמו שאמרה עליזה, אחרי שנה, מה הועילו חכמים בתקנתם?
מירב בן ארי: הרי בסוף אנחנו רוצים לעודד השכלה איכותית.
מירב בן ארי: ובעיני זה צריך להיות מדד, כן, גם אם בסוף תפתח כיתה אחרת אבל תמצא את המרצה הכי טוב לאלה שכבר נכנסו ללימודים.
מירב בן ארי: אני רוצה לאחל הרבה הצלחה לכל הסטודנטים והסטודנטיות ולכל סגלי ההוראה שפתחו את השנה הזאת, ואני מבטיחה לכם שעוד יהיו הרבה דיונים בוועדה הזאת כי בעיני הסטודנטים וחלק מהחינוך חייב להיות כאן, בוועדה.
מסעוד גנאים: תחילה, אדוני היושב ראש, אני גם מצטרף לברכות לכל הסטודנטים והסגל באוניברסיטאות ובמכללות לרגל פתיחת השנה החדשה.
מסעוד גנאים: בקשר לכל הנתונים, ושמענו חלק מהם – ברור שאחוז הסטודנטים הערבים הוא מאוד נמוך.
מסעוד גנאים: מדברים על 13%.
מירב בן ארי: הם בערך 20%.
מסעוד גנאים: אתם אולי גם לא לוקחים בחשבון שבאוניברסיטאות, אני לא יודע אחוז, אולי 7 אולי 8 אולי 9 - -
מירב בן ארי: 20% סטודנטים ערבים.
יעקב מרגי: 21% מהאוכלוסייה.
מסעוד גנאים: וככל שעלינו בתואר, העניין הופך למעט מאוד.
מסעוד גנאים: אם זה תואר שני, אם זה תואר שלישי, זה מעט מאוד.
מסעוד גנאים: גם בקשר לסגל האקדמאי – מרצים ערבים זה גם אחוז, אני לא יודע כמה אבל הוא מאוד נמוך.