GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף ג'בארין: אני רוצה להגיד לך כבוד היו"ר, שיש בעיה מהותית יותר: הבעיה היא בכל מה שקשור למעמדה של השפה הערבית בתוך משרד החינוך.
יוסף ג'בארין: מדובר במערכת שבתוכה כ-25% מהתלמידים הם תלמידים ערבים.
יוסף ג'בארין: היינו מצפים, שאם משרד החינוך מתייחס ברצינות לעובדה הזו, שתהיה בעצם מחלקה מקצועית שתפעל להנגשת כל החומרים שהמשרד מוציא, גם בשפה הערבית.
יוסף ג'בארין: כמובן שאנחנו לא מדברים רק על תרגום, אלא על התאמה של החומרים.
יוסף ג'בארין: בנוסף, כתיבה של חומרים במקור בערבית.
יוסף ג'בארין: לכן אנחנו גם מדברים על תרגום של חומרים מסוימים, על התאמה של חומרים אחרים, ועל בקשות של כתיבה מקורית בשפה הערבית.
יוסף ג'בארין: לצערי, הרמה הזו שנדרשת, או שהיינו מצפים ממשרד החינוך, היא לא קיימת.
יוסף ג'בארין: אני רואה כאן בעיקר – מר עבדאללה חטיב, שהוא שותף, כמובן, לעשייה.
יוסף ג'בארין: אני מניח שהוא תומך בכל מילה שאני אומר.
יוסף ג'בארין: אבל אני יודע גם, שיש בכל זאת קשיים בתוך המוסד, לרבות ברמת הדרג הבריטי וברמת השר.
יוסף ג'בארין: השאלה היא אם אנחנו בתוך וועדת החינוך, יש לנו מספיק כלים כדי להמליץ ולעקוב.
יוסף ג'בארין: לא רק לקבל את ההמלצות הנכונות, אלא גם להבטיח שהם מתקיימות.
יוסף ג'בארין: לעניינינו, הדבר הראשון איתו ארצה להתחיל, הוא שאין שום הצדקה לכך שתלמיד ערבי במערכת החינוך לא יוכל לקבל תעודת בגרות.
יוסף ג'בארין: הכי פשוט, תעודת בגרות בשפת האם שלו.
יוסף ג'בארין: אמרו לנו: מה הצורך בכך?
יוסף ג'בארין: קודם כל, גם אם אין צורך ממשי, יש הרבה סמליות, כמובן, בכיבוד מעמדה של השפה הערבית.
יוסף ג'בארין: אבל גם היום אנחנו יודעים שאלפי תלמידים ערבים ממשיכים את הלימודים שלהם באוניברסיטאות בירדן, בגדה, ברשות הפלסטינית.
יוסף ג'בארין: הם פשוט צריכים את התעודה בשפה הערבית.
יוסף ג'בארין: אני אסיים את דבריי בנושא חוזרי המנכ"ל.
יוסף ג'בארין: למרות שיש הצהרה שהם מתורגמים ואמורים מתורגמים, בפועל, יש איחור לפעמים של שנים בתרגומים של החומרים הללו.
יוסף ג'בארין: אני רוצה להגיד לך, כבוד היו"ר, ובזה אני אסיים.
יוסף ג'בארין: נתקלתי, למשל, באחד מחוזרי המנכ"ל שמתייחס להתמודדות עם אלימות ומצב של סיכון בבית הספר וכדומה.
יוסף ג'בארין: אלו הם נושאים מאוד בוערים בחברה הערבית.
יוסף ג'בארין: במשך שנה וחצי, ועד היום, אין תרגום של החומרים האלה ואין התאמה לשפה הערבית.
יוסף ג'בארין: יותר מכך, קיבלתי פנייה מיועצות חינוכיות בבתי הספר הערביים, שנתבקשו פשוט לתרגם, כל אחת עשרה עמודים, כדי לאסוף אותם ביחד ולעשות כאילו זה תרגום.
יוסף ג'בארין: זו רמת הזלזול שמגיעה לחומרים הללו.
יעקב מרגי: תודה רבה ליוסף ג'בארין שהעלה את הנושא.
מסעוד גנאים: אדוני היו"ר, אני גם מצדד בעמדתו של אוסמה, אני לא רוצה להוסיף הרבה למה שאמר יוסף.
מסעוד גנאים: אני חושב שיש שני דברים שחשובים מאוד.
מסעוד גנאים: בעניין של תרגום חוזרי מנכ"ל לערבית, יש בזה אמירה של מימוש זכות.
מסעוד גנאים: זכות שלנו, השפה הערבית היא שפה רשמית.
מסעוד גנאים: זו הזכות שלנו שחוזר המנכ"ל יהיה בשפה הערבית, כדי שכולם יבינו את זה.
מסעוד גנאים: כפי שאמרתי, זה מימוש זכות.
מסעוד גנאים: הדבר השני הוא, שאלפי תלמידים לומדים בירדן או בשטחי הגדה המערבית, והם מחויבים לתרגם את תעודת הבגרות מעברית או אנגלית לערבית.
מסעוד גנאים: התרגום הוא מאוד חיוני וחשוב להם.
מסעוד גנאים: תודה, אני מקווה שנשמע משהו חיובי מהם.
חנין זועבי: אני רוצה להגיד משפט אחד.
חנין זועבי: זה ממש מביש ששמונה חברי כנסת ערבים צריכים לבוא ולהעלות דיון מהיר, בשביל זכות בסיסית כזאת.
חנין זועבי: אני חושבת שיש לנו הרבה בעיות יותר חמורות, של הפקעת אדמות, הריסת בתים.
חנין זועבי: אבל לבוא, שמונה חברי כנסת, כבוד היו"ר, בשביל תרגום חוזר ומסמכים, משרד החינוך, זה לעצמו אומר הכל.
יעקב מרגי: אני באמת- - -
חנין זועבי: בשביל עיקרון עקרוני, שתבוא, ושזו לא זכות מובנת מאליה, זה מביש.
חנין זועבי: זה מה שאני אומרת.
יעקב מרגי: הנה אני אומר לכם, זה אכן מביש.
יעקב מרגי: כמו שאמרו חבריי, אם השפה הערבית היא שפה רשמית במדינת ישראל.
עבדאללה אבו מערוף: שנספיק לפי חוק הלאום.
עבדאללה אבו מערוף: שנספיק להחליט לפי חוק הלאום.
יעקב מרגי: אני אומר משהו עוד יותר.
יעקב מרגי: אפילו אם לא הייתה שפה רשמית, אני חושב שכשיש פלח כזה מכובד של 25% מהתלמידים במשרד החינוך שהם דוברי ערבית – יש לנו חוסרים בתחומים אחרים.
יעקב מרגי: אין ספק שזה צריך להיות דבר טריוויאלי, מובן מאליו.
יעקב מרגי: במקום לחזור על אותם דברים, עבדאללה חטיב.
יעקב מרגי: אני מהדיון הזה רוצה לשמוע דבר כזה: ששנת תשע"ח היא שנה מכוננת, שבה כל המסמכים שמופקים, כל המסמכים המקצועיים, הפדגוגיים, ההנחיות, הבחינות שמופקים במערכת החינוך למגזר הערבי, קודם כל באופן מובנה יהיו בשפה העברית והערבית, חד משמעית, באותה המידה.
<עבדאללה חטיב: אדוני היו"ר, חברי הכנסת.
<עבדאללה חטיב: קודם כל, בוקר טוב ורמדאן כרים.
<עבדאללה חטיב: לגבי הנושא של חוזרי מנכ"ל, אין ספק שיש צורך לתרגם את חוזר המנכ"ל וגם את כל התכנים הלימודיים שמפורסמים בשפה העברית, לשפה הערבית.
<עבדאללה חטיב: אני חושב שהבקשה הזו היא בקשה מוצדקת.
<עבדאללה חטיב: לגבי חוזר המנכ"ל, אנחנו התחלנו בתרגום חוזר מנכ"ל.
<עבדאללה חטיב: יש בעיה של חודש ימים בהעלאת החומר בשפה הערבית.
<עבדאללה חטיב: כי החוזר מנכ"ל מתפרסם בראשון לחודש.
<עבדאללה חטיב: הוא נסגר בסוף החודש ומפורסם בראשון חודש הבא.
יעקב מרגי: עבדאללה בוא תגיד לפקידים במשרד איך זה עובד, בואו תקשיבו.
יעקב מרגי: בזמן שמכינים את הסקיצות – תן לי רגע.
יעקב מרגי: אנחנו ברמדאן צמים.
יעקב מרגי: תודה רבה על הפניית תשומת ליבי, אני מתנצל שלא שמתי לב לידכם, הייתי צריך לכבד אתכם.
יעקב מרגי: אני אומר לכם חד משמעית, תקשיבו.
יעקב מרגי: אני אגיד לכם איך זה עובד.
יעקב מרגי: צריך לתרגם במקביל, גם בטיוטות כבר.
יעקב מרגי: ככה לא יהיה איחור של חודש.
יעקב מרגי: צריך לגמור עם החודש איחור.
יעקב מרגי: יש חודש איחור וחופשת קיץ וחופשת חגים וכדומה, ואין חוזר מנכ"ל.
<עבדאללה חטיב: אני לוקח אחריות על זה.
<עבדאללה חטיב: אני מבטיח לך, החל משנת הלימודים תשע"ח, כל חוזרי המנכ"ל יתורגמו לשפה הערבית, יצאו בבת אחת בשפה העברית והערבית.
<עבדאללה חטיב: אם יש איחור של יומיים שלושה- - -
<עבדאללה חטיב: יומיים אני יכול לסבול.
<עבדאללה חטיב: זה לגבי הנושא של חוזרי מנכ"ל.
<עבדאללה חטיב: גם לגבי- - -
יעקב מרגי: רבותיי, תשמעו דבר חשוב.
יוסף ג'בארין: עבדאללה, ההצהרה שלך מצוינת.
יוסף ג'בארין: אבל משמאלך יושבת עורכת דין באגודה לזכויות האזרח, שהיא בדקה את חוזרי המנכ"ל וראתה שיש חוזרים שבמשך שנה וחצי לא מתורגמים.
<עבדאללה חטיב: אני אומר לך- - -
יעקב מרגי: אני אומר לך, עכשיו, תשע"ח – אם היה מתורגם לא היית מגיש הצעת דיון.
יעקב מרגי: הוא בא ואומר לך, עבדאללה מצהיר שמשנת תשע"ח יהיה מקסימום דיליי של יום-יומיים.
<עבדאללה חטיב: עוד דבר, אנחנו גם גייסנו מתורגמנים שהם מומחים בנושא של השפה הערבית.
<עבדאללה חטיב: הם יתרגמו את זה, יעשו גם עריכה לשנות.
<עבדאללה חטיב: קיבלנו גם משאב מהמשרד לטובת התכנית הזאת, ואנחנו נקיים אותה הלכה למעשה, כפי שאנחנו מסכמים היום.
<עבדאללה חטיב: זה גם בנוסף לכל התכנים הלימודיים שמפרסמים בשפה הערבית.
<עבדאללה חטיב: כלומר, אם יש תכנית כמו בתי ספר של "החופש הגדול", שיש חומרים קיימים בשפה העברית, אנחנו גם נתרגם אותם ונתאים אותם לשפה הערבית.
<עבדאללה חטיב: זה רלוונטי לכל חומרי הלמידה שהמשרד מוציא בשפה העברית.
<עבדאללה חטיב: אנחנו מתחייבים לתרגם אותם לשפה הערבית.
<עבדאללה חטיב: לגבי הנושא של תעודת בגרות- - -
יוסף ג'בארין: רגע, אפשר משהו לפני זה?
יוסף ג'בארין: דיברת על חוזר המנכ"ל וחומרי הלימוד מצוין.
יוסף ג'בארין: יש עד היום ספרים שכתובים בשפה העברית בבתי הספר הערביים, בעיקר בנושאים של תקשוב, מחשבים וכדומה.
<עבדאללה חטיב: אני רוצה להגיד לך ככה: כל הספרים ביסודי ובחטיבה הם בשפה הערבית.
<עבדאללה חטיב: לא תמצא ספר שהוא מיועד לתלמידי המגזר הערבי ביסודי ובחטיבת ביניים, שלא קיים בשפה הערבית.
<עבדאללה חטיב: זה א-ב.
<עבדאללה חטיב: אנחנו לא מאשרים ספר לפני שהוא מתורגם.
<עבדאללה חטיב: בחטיבה העליונה, יש מקצועות שיש בהם ספרים בשפה העברית, כי גם מבחני הבגרות נעשים בשפה העברית.
<עבדאללה חטיב: כל המקצועות הטיפולוגיים שיש בהם קבוצות מסוימות של תלמידים, אי אפשר לפתח ולתרגם את השאלון לשפה הערבית, כי השאלון נמצא בשפה העברית.
<עבדאללה חטיב: מבחינת כדאיות, לא כדאי לתרגם את השאלון, כי המושגים נמצאים בשפה העברית ומוכרים בשפה שהיא שפה בינלאומית.
<עבדאללה חטיב: באותם מקצועות אתה יכול למצוא גם חומרי למידה שהם בשפה העברית.
<עבדאללה חטיב: אני מוכן לבדוק את הסוגיה הזו, אני מוכן לבוא לקראת הנושא.
<עבדאללה חטיב: אם יש בעיה בתחום מסוים, תגידו לנו ואנחנו נדאג שזה גם יפורסם בשפה הערבית.
<עבדאללה חטיב: לגבי הנושא של תעודת הבגרות- - -
יוסף ג'בארין: אתה אומר בעצם, שבגלל שהספרים הם בעברית אז גם הבגרות בעברית, אבל זה צריך להיות הפוך.
<עבדאללה חטיב: לא, עוד פעם.
<עבדאללה חטיב: אני אומר לך, למשל אם תיקח את התחום של מתמטיקה 5 יחידות לימוד, אתה תמצא שהתלמידים לומדים בבתי הספר בערביים, בחלק רב, לומדים את החומר בשפה העברית.
<עבדאללה חטיב: הם משתמשים בשאלון בשפה העברית כי מרבית המושגים המתורגמים, הם מתורגמים בשפה העברית, ולפעמים קשה לתרגם חלק מהמושגים לשפה הערבית.
<עבדאללה חטיב: זאת משום שיש פער בין שני הדברים האלה.
<עבדאללה חטיב: לכן התלמידים גם משתמשים במושגים בשפה העברית ומשתמשים גם בשאלונים בשפה העברית.
יוסף ג'בארין: אבל הספר.
<עבדאללה חטיב: חלק מהספרים שקיימים הם בשפה הערבית, אבל חלקם גם בשפה העברית.
<עבדאללה חטיב: חלק מהתלמידים מעדיפים להשתמש בשפה העברית.
<עבדאללה חטיב: אנחנו ביקרנו לפני כחמישה חודשים עם המנכ"לית דאז בחיפה, וראינו שחלק מהתלמידים שלומדים במקצועות ריאליים, מעדיפים להשתמש בספרים בשפה העברית.
<עבדאללה חטיב: זאת משום שהם רוצים ללמוד באקדמיה הישראלית, והם רוצים להכיר גם את המושגים במקצועות הריאליים הספציפיים.
<עבדאללה חטיב: בשאר המקצועות זה לא המצג.
יוסף ג'בארין: יכולנו עכשיו להיכנס לוויכוח עקרוני לגבי מעדיפים ולא מעדיפים, אבל זאת לא השאלה.
יוסף ג'בארין: השאלה האם זה ראוי, שתלמידים ערבים- - -
חנין זועבי: זה גם חלקי מה שאתה אומר.
חנין זועבי: יש הרבה בתי ספר שלמדים בערבית.
חנין זועבי: נכון, הם משתמשים במושגים מתמטיים בשפה העברית, אבל לגבי מבנה השאלה, מבנה הטקסט הוא בערבית.
<עבדאללה חטיב: בסדר, חנין.
<עבדאללה חטיב: אני אומר, אם יש בעיה ספציפית בספרים מסוימים, אנחנו מוכנים לטפל בזה ולקחת אחריות על זה.
<עבדאללה חטיב: אני פה- - -
יוסף ג'בארין: אז אני אומר לכם שיש בעיה.
יוסף ג'בארין: אני קיבלתי פניות של מורים בחטיבה עליונה שאמרו לי במפורש, שספרים עדיין קיימים רק בעברית.
יוסף ג'בארין: בחינות הבגרות גם בעברית.
<עבדאללה חטיב: אני מוכן לקחת את זה על אחריותי.
<עבדאללה חטיב: אני מוכן שתעביר לי את הרשימה, אני מוכן לבדוק את זה.
<עבדאללה חטיב: אני מוכן גם לפעול למען תרגום הספרים האלה לשפה הערבית.
יוסף ג'בארין: רק לפני הבגרות, תוכל לפרט לי קצת לגבי המשאבים?
יוסף ג'בארין: אמרת שהעמידו לרשותנו משאבים, במה מדובר?
<עבדאללה חטיב: המשאבים הם ככה: אנחנו לקראת שנת הלימודים הבאה נעסיק 4 מתורגמנים, שתחום הלימוד שלהם הוא השפה הערבית והעברית.
<עבדאללה חטיב: הם יתרגמו את חוזרי המנכ"ל, הם יעשו גם עריכה לשונית לכל חוזרי המנכ"ל ולכל חומרי הלימוד שהמשרד מפרסם.
<עבדאללה חטיב: כל ההנחיות של המשרד יתורגמו לשפה הערבית.
<עבדאללה חטיב: כלומר, יש ארבעה אנשים שיועסקו בהיקף של משרה מלאה במרכז ההדרכה, והם יהיו אחראיים על תרגום חוזר המנכ"ל.
יוסף ג'בארין: אז תהיה מחלקה- - -
<עבדאללה חטיב: בתוך מרכז ההדרכה, תהיה מחלקה שאחראית על תרגום חוזר המנכ"ל לשפה הערבית.
יוסף ג'בארין: ומה לגבי הבגרות?
<עבדאללה חטיב: לגבי הנושא של הבגרות, קודם כל, הייתה בקשה של חברי הכנסת הערביים.
<עבדאללה חטיב: אנחנו הוצאנו הנחיה לכל בתי הספר, שאנחנו מקדימים את הנפקת גיליונות הציונים לתלמידים במגזר הערבי שרוצים ללמוד גם בירדן, גם ברשות הפלסטינית וגם במדינות המערב.
<עבדאללה חטיב: אנחנו הוצאנו קודם כל מכתב לכל המנהלים, ביקשנו מהם להעביר לנו את שמות התלמידים שרוצים ללמוד בשנה הבאה ואנחנו מנפיקים להם את גיליונות הציונים מוקדם, עד 5.9.
<עבדאללה חטיב: לגבי הנושא של התרגום.
<עבדאללה חטיב: הסוגיה הזאת תיבחן בעוד שבועיים.
<עבדאללה חטיב: יתקיים דיון ברשות הסמנכ"ל הבכיר של המשרד, הראל לוי, יחד עם יושב ראש המזכירות הפדגוגית ומנהל התקשוב.
<עבדאללה חטיב: אנחנו בודקים את הסוגיה הזו בחיוב.
<עבדאללה חטיב: כלומר, יש היום מגמה חיובית ועמדה חיובית של המשרד לתרגם את התעודה, אבל אנחנו צריכים לבדוק גם האם המערכות של המשרד מאפשרות זאת.
<עבדאללה חטיב: לכן, בעוד שבועיים מתקיים דיון אצל מר לוי.
<עבדאללה חטיב: יוזמנו גם צוות המטה הבכיר שאחראי על בדיקת הנושא.
<עבדאללה חטיב: המגמה היא מגמה חיובית.
<עבדאללה חטיב: אבל מה שעשינו בינתיים- - -
יעקב מרגי: ראשית, אנחנו נאמר בסיכום שאנחנו מבקשים לשקול בחיוב לקראת הדיון.
יעקב מרגי: אנחנו גם נבקש תוצאות עדכון.
יעקב מרגי: נבקש את תוצאות המסקנות של הדיון הזה.
<עבדאללה חטיב: בסדר גמור.
<עבדאללה חטיב: היו לנו מקרים בשנה שעברה, אדוני היו"ר וגם חברי הכנסת, מקרים של מספר מצומצם של תלמידים שביקשו שהמשרד יתרגם להם את תעודות הבגרות.
<עבדאללה חטיב: מה שעשינו לאותה קבוצה, היו שם כ-70 תלמידים, הוא שתרגמנו להם לא את תעודת הבגרות, אלא את גיליון הציונים.
<עבדאללה חטיב: העברנו את התרגום, גם חתום על ידי אגף הבחינות, וזה התקבל בכל האוניברסיטאות.
<עבדאללה חטיב: כלומר, אנחנו מעבירים שני דברים: את גיליון הציונים בשפה העברית יחד עם התרגום שלו בשפה הערבית, והוא גם חתום על ידי המשרד.
<עבדאללה חטיב: אם יש בעיה ספציפית עם קבוצה מסוימת של תלמידים, אנחנו גם מוכנים לקחת על עצמנו- - -
אוסאמה סעדי: עבדאללה, מי שמבקש, סטודנט שרוצה נגיד ללמוד בא-נג'אח או בג'נין.
אוסאמה סעדי: הוא מבקש בערבית, אתם תיתנו לו בערבית והוא לא יצטרך ללכת לנוטריון, לתרגם ולשלם?
<נעבדאללה חטיב: אני חושב ככה: עם א-נג'אח אנחנו כבר הגענו להבנות.
<נעבדאללה חטיב: היה גם שיח ביני לבין האחראי על הקבלה.
<נעבדאללה חטיב: הם היום מקבלים את גיליונות הציונים.
<נעבדאללה חטיב: הם דווקא מקבלים את זה בשפה העברית, יש להם שם אדם שמועסק כאחראי על התרגומים באוניברסיטה, והם מקבלים את הגיליון בשפה העברית.
<נעבדאללה חטיב: היו מקרים באוניברסיטת ג'נין.
<נעבדאללה חטיב: תרגמנו לחלק מהתלמידים את גיליון הציונים ושלחנו להם והם קיבלו את זה.
<נעבדאללה חטיב: כל תלמיד שירצה שאנחנו נתרגם לו את הגיליון, אנחנו מוכנים לפעול לתרגום הגיליון הזה והעברתו.
טלב אבו עראר: אנחנו נבקש מהאיש הזה לבטל את ההסכם בינך לבינו.
טלב אבו עראר: שיקבל רק בערבית.
<עבדאללה חטיב: אי אפשר מבחינת שהבגרות תהיה גם בעברית וגם בערבית, המערכות- - -
יעקב מרגי: בדיון שיהיה, נקבל את המסקנות ותראה מה אנחנו נעשה.
יעקב מרגי: בבקשה, אחמד טיבי.
אחמד טיבי: תודה רבה אדוני היו"ר.
אחמד טיבי: אני מודה לחברי, חבר הכנסת ג'בארין, על הדיון המהיר.
אחמד טיבי: אני רוצה להזכיר למר עבדאללה חטיב, הוא יודע – כמה שנים אנחנו כבר מטפלים בנושא של תרגום תעודת בגרות?
אחמד טיבי: עם איזה שרים?
אחמד טיבי: סער ופירון לפחות?
אחמד טיבי: בכתב, מה עניתם?
אחמד טיבי: מה ענה השר סער?
אחמד טיבי: ענה שאין תרגום בגרות, בגלל בעיות מחשוב.
אחמד טיבי: תגיד, אנחנו ב2017.
אחמד טיבי: אני רוצה להראות לך את תעודת הבגרות שלי.
אחמד טיבי: תיכון טירה, 1976.
אחמד טיבי: היא מתורגמת לעברית וערבית, תעודת הבגרות שלי.
אחמד טיבי: לא היה מחשוב אז.
אחמד טיבי: נכנס מחשוב, נעלמה השפה הערבית?
אחמד טיבי: לכן, הגיע הזמן שלא נקבל את התשובה הזאת.
אחמד טיבי: אנחנו רוצים תשובה אחרת.
אחמד טיבי: הבת שלי שנה א' במחשבים, היא יודעת לפתור בעיות כאלה.
אחמד טיבי: אני מתאר- - -
יעקב מרגי: נגמרו תשובות שהן בגלל המחשוב.
אחמד טיבי: כן, רוצים תשובות אחרות.
יעקב מרגי: המחשוב היה אמור לעשות את ההפך.
אחמד טיבי: הוא החזיר אותנו אחורה.
אחמד טיבי: אני אומר לך, שנת 1976, תעודת הבגרות שלי, היא עברית וערבית.
אחמד טיבי: היא הנותנת, מר חטיב.
אחמד טיבי: דיבר יושב ראש הוועדה על שנה מכוננת תשע"ח.
אחמד טיבי: תשע"ח, זה ראשי תיבות של: תרגום שפה ערבית חובה.
אחמד טיבי: הבנת?
אחמד טיבי: לכן היא מכוננת.
יעקב מרגי: זה הסיכום של הדיון.
יעקב מרגי: מעבר לדברים האלה, תוספת?
יוסף ג'בארין: אגב מה שנאמר.
יוסף ג'בארין: התשובה האחרונה בכתב של השר הנוכחי, של בנט, הייתה: אנחנו נסמכים על מרשם האוכלוסין בהנפקת תעודות הבגרות, ומרשם האוכלוסין קיים רק בעברית.
אחמד טיבי: הוא ענה לי אותו דבר בעל פה.
אוסאמה סעדי: אדוני היו"ר, אני חושב שבאמת לא מדובר בענייני מחשוב.
אוסאמה סעדי: לא עסקינן בענייני מחשוב, אלא בהחלטה פוליטית של השר.
אוסאמה סעדי: צריכה להתקבל החלטה של השרים.
אוסאמה סעדי: היום יש מתקפה על השפה הערבית, אני חושב שצריכה לצאת מכאן הודעה חד משמעית, שאנחנו כן אומרים כן לשפה הערבית שהיא עדיין שפה רשמית, ואני מקווה שתישאר כך גם אחרי חוק הלאום.
אוסאמה סעדי: הבת שלי למדה באוניברסיטת א-נג'אח, לפני 6 שנים, והינו צריכים לקבל את התעודה, ללכת לתרגם ונוטריון.
אוסאמה סעדי: זה עולה הרבה, מאות שקלים.
אוסאמה סעדי: חבר הכנסת טיבי הראה, וגם עבדאללה הראה, וגם אני.
אוסאמה סעדי: התעודות שלנו בעברית ובערבית, ואז לא צריך לא להוציא תעודה בעברית ולא בערבית.
אוסאמה סעדי: אני חושב שצריכה להתקבל החלטה חד משמעית ברמה של השר, עבדאללה והמנכ"ל, שכן, אנחנו הולכים למהלך הזה: עברית וערבית.
טלב אבו עראר: מכובדי היו"ר, בנוסף למה שאמרו חבריי.
טלב אבו עראר: איפה השפה העברית מציגה?
טלב אבו עראר: רק בישראל.
טלב אבו עראר: השפה הערבית בכל העולם.
טלב אבו עראר: אנחנו צריכים להתחבר עם העולם הערבי, כמו שדיברו חבריי.
טלב אבו עראר: לכן, אנחנו חייבים את זה.
טלב אבו עראר: לא מבקשים את זה רק- - -
<קריאה: אני הגעתי למסקנה הזאת אפילו בלי הנימוק הזה.
טלב אבו עראר: הדבר הזה, התרגום, זה לא מהווה סכנה דמוגרפית כמו שמתארים.
חנין זועבי: אני רוצה רק להגיד שאני מקווה שהדיון הזה יהיה הדיון האחרון.
חנין זועבי: אני הייתי מצפה מעבדאללה שלא אנחנו היינו מעלים את הדיון הזה בכנסת, אלא שאתה, בתור האחראי על מערכת החינוך הערבית, אתה צריך לפעול לאינטרס, יותר נכון לעיקרון הכי בסיסי הזה.
חנין זועבי: אנחנו חברי הכנסת, יש לנו הרבה עיסוקים חוץ מדבר מאוד בסיסי: השפה שלנו, בתוך מערכת החינוך, אתה האחראי.
יעקב מרגי: תודה, אין ספק.
יעקב מרגי: בבקשה נציגות ההורים, תציג את עצמך.
<ד"ר ג'מאל גנאים: אני דובר וועד ההורים במגזר הערבי.
<ד"ר ג'מאל גנאים: הדיון מאוד חשוב, אפילו הנביא שלנו אמר שצריך ללמוד שפות זרות.
<ד"ר ג'מאל גנאים: גם אתם היהודים צריכים ללמוד את השפה הערבית.
<ד"ר ג'מאל גנאים: אני מציע לכם ללמוד אותה טוב, כי אנחנו נמצאים ביחד.
יעקב מרגי: קודם כל נלמד את העברית טוב, אחר כך נתחיל עם הערבית.
<ד"ר ג'מאל גנאים: אנחנו למדנו את העברית ומנסים ללמוד אותה טוב.
<ד"ר ג'מאל גנאים: אני לא לעניין של התרגום.
<ד"ר ג'מאל גנאים: זה מקל כי גם אני למדתי בחוץ לארץ, וגם היום הרבה סטודנטים לומדים במדינות ערב, במצרים, ירדן ופלסטינה.
<ד"ר ג'מאל גנאים: צריך מאוד לעזור לתלמידים האלה בשביל התרגום, זה מאוד יקל עליהם מבחינה כספית, בשביל ללכת לנוטריון.
<ד"ר ג'מאל גנאים: השפה הערבית היא שפת האם שלנו ואנחנו צריכים להמשיך- - -
<ד"ר ג'מאל גנאים: אני רוצה להעלות גם נושא לא לדיון, אדוני יושב ראש הוועדה.
<ד"ר ג'מאל גנאים: יש לי נושא מאוד חשוב- - -
יעקב מרגי: קשור לזה?
<ד"ר ג'מאל גנאים: לא קשור לזה.
<ד"ר ג'מאל גנאים: לא קשור לספרים, לתרגום ספרים בבתי הספר שיש לנו.
<ד"ר ג'מאל גנאים: לצערי הרב יש הרבה ספרים שמחליפים אותם במשרד החינוך, כל כמה שנים, שנתיים או שלוש.
יעקב מרגי: לפי החוק, פעם בחמש שנים.
<ד"ר ג'מאל גנאים: לפעמים אנחנו ראינו שיש ספרים שכל שנתיים מחליפים אותם.
יעקב מרגי: תתלונן אליי, תעביר לי תלונה כזו.
<ד"ר ג'מאל גנאים: מאוד חשוב, אני רוצה ממשרד החינוך שיחייב את מנהלי בתי הספר בעניין של השאלת ספרים.
<ד"ר ג'מאל גנאים: בגלל קו העוני המאוד גבוה במגזר הערבי, אנחנו גם מבקשים ממכם לחייב את המנהלים שספרים יהיו בהשאלה.
יעקב מרגי: אתה רוצה להגיד לי שבגלל מצב כלכלי הם לא מפעילים את המיזם הזה?
<ד"ר ג'מאל גנאים: כן, לצערי הרב.
<ד"ר ג'מאל גנאים: הרבה מנהלים שולחים- - -
יעקב מרגי: עשית את היום שלך- - -
חנין זועבי: הוא אמר שיש צורך בתכנית בגלל המצב הכלכלי.
יעקב מרגי: אני מאמין שכנראה זה עולה גם לנו.
יעקב מרגי: הורים לא משלמים אז המנהל כנראה אומר שזה מכניס אותו לגירעונות.
יעקב מרגי: לסיכום, תרשום לך.
יעקב מרגי: אני מבקש ממך, אני רוצה לקבל דו"ח.
יעקב מרגי: איפה מופעלת השאלת ספרים במגזר הערבי ואיפה לא.
<ד"ר ג'מאל גנאים: צריך גם לאחד את הספרים בין השכבות, לא כל בית ספר- - -
יעקב מרגי: אי אפשר בדיון אחד לשים את כל המחלות.
יעקב מרגי: תודה, אני רוצה לסכם.
<קריאה: מה עם האגודה לזכויות האזרח?
יעקב מרגי: אם היית מבקשת, היית מדברת ראשונה.
<סירין שחברי: שלום, אני מהאגודה לזכויות האזרח.
<סירין שחברי: אצלנו באגודה ערכנו מסמך, ביקשנו ממשרד החינוך לתרגם את כל חוזרי המנכ"ל שקיימים.
<סירין שחברי: גם אלה שנשלחים לבתי הספר כאגדים וגם אלה שקיימים בתוך אתר האינטרנט.
<סירין שחברי: ביקשנו שיתורגמו לשפה הערבית, כי כמעט ולא קיים חוזר בשפה הערבית.
יוסף ג'בארין: גם אלה שכבר שנה וחצי, נכון?
<סירין שחברי: ערכנו בדיקה גם מול מנהלי בתי הספר בכמה כפרים ערביים וגם בתוך האתר עצמו, לא קיים כלום.
<סירין שחברי: התכנים לא מקבילים זה לזה וממש לא זהים, גם בערבית וגם בעברית.
חנין זועבי: התכנים של מה?
<סירין שחברי: של האתר בערבית והאתר בעברית, התכנים לא תואמים.
יעקב מרגי: של משרד החינוך?
<סירין שחברי: כן, הם לא תואמים.
<סירין שחברי: פשוט זה פוגע בזכות התלמידים וגם במורים.
<סירין שחברי: לעומת המורים היהודים שמלמדים בבתי הספר היהודיים, זה פוגע בהם כי הם צריכים להבין בעצמם את חוזרי המנכ"ל.
<סירין שחברי: חלק מהם מופנים גם להורים וגם לתלמידים עצמם, לא רק למנהלי בתי הספר והמורים.
<סירין שחברי: זה פשוט פגיעה קשה, גם בזכותנו לשווין בשפת האם שלנו לעומת עמיתינו היהודים שלומדים בשפת האם שלהם.
<סירין שחברי: חוזרים ומדגישים לפעול לזה כמה שיותר מוקדם.
יעקב מרגי: תעשו טובה, תדפיסו את חוזר המנכ"ל הזה בפונטים ידידותיים.
יעקב מרגי: זה מזכיר לי את המנדט הבריטי כל פעם.
יעקב מרגי: אמרו לי מורים שהם רואים אותו הם נכנסים לדיכאון ולא קוראים אותו.
<עבדאללה חטיב: היום זה כבר לא מודפס.
<עבדאללה חטיב: יש באינטרנט.
יעקב מרגי: בבקשה גברתי, לפני הסיכום.
<גלית סובל סביון: אני מנהלת את חטיבת האינטרנט במשרד.
<גלית סובל סביון: אנחנו בשנתיים-שלוש האחרונות, עובדים על הרבה מאוד אתרים שיהיו דו לשוניים.
<גלית סובל סביון: אפשר כבר לראות את זה באגף לחינוך קדם יסודי ובאגף לחינוך יסודי.
<גלית סובל סביון: אנחנו מעלים היום פורטלים חדשים.
<גלית סובל סביון: אנחנו עומדים להעלות, בטווח של 3-4 חודשים פורטל להורים.
<גלית סובל סביון: בשלב הראשון לחינוך מיוחד, אחר כך כלל ההורים.
<גלית סובל סביון: אנחנו עובדים עכשיו עם עורך תוכן בערבית, לא רק על תרגום אלא גם על התאמה של התכנים.
<גלית סובל סביון: ברור שאין פה שאלה רק של תרגום.
<גלית סובל סביון: הכוונה היא להתרחב, ללמוד מזה ולהתרחב ליתר הפורטלים.
<גלית סובל סביון: אנחנו רוצים להגיע למצב שהכל הוא דו לשוני.
יעקב מרגי: קודם כל הוועדה מברכת- - -
יוסף ג'בארין: סליחה, קודם כל, את אחראית על התרגום של – כשאת מעלה, באינטרנט, את מודעת לכך שכשאת נכנסת לאתר בערבית ויש שם חוזרי מנכ"ל, את נכנסת לחוזרי המנכ"ל ואת רואה עשרה חוזרי מנכ"ל, אבל הקישור רק בעברית?
<גלית סובל סביון: נכון.
<גלית סובל סביון: אנחנו פועלים לשנות את זה.
יעקב מרגי: זה מה שהעירה – הוועדה מברכת, קודם כל, את אזרחי המדינה בברכת רמדאן כרים.
יעקב מרגי: הוועדה מודה לחבר הכנסת המציע, יוסף ג'בארין ולחברי הרשימה המשותפת, על נוכחותם המכובדת בוועדה.
יעקב מרגי: הוועדה שמעה על הצהרת משרד החינוך שחוזרי המנכ"ל וחומרי הלימוד יתורגמו לערבית, כבר בשנת תשע"ח.
יעקב מרגי: הם יופצו יחד עם חוזרי המנכ"ל בעברית, ללא שהות אלא תוך יום יומיים היא תתקבל.
יעקב מרגי: כמו שאמר חברי, חבר הכנסת אחמד טיבי, ראשי התיבות של שנת תשע"ח, תשלימו אותי.
אחמד טיבי: תרגום שפה ערבית חובה.
יעקב מרגי: זו שנה מכוננת ואני שמח שגם הצהרה זו נאמרה כאן בדיון.
יעקב מרגי: הוועדה שמעה שכל מערכת החינוך בחטיבה הנמוכה וביסודי – כל החומרים במערכת החינוך בחטיבה הנמוכה, שזה היסודי, הינם בערבית באופן מלא.
<קריאה: גם בחטיבת הביניים.
יעקב מרגי: גם בחטיבת ביניים?
יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד החינוך להיערך לתרגום החומרים שכבר קיימים באתר האינטרנט, בנוסף להצהרה שמכאן ולהבא, יותאמו ויתורגמו לשפה הערבית.
יעקב מרגי: שכחתי משהו?
יעקב מרגי: ביקשתי ממך, הוועדה מבקשת לקבל רשימה של בתי ספר ורשויות מקומיות שמפעילים, או שלא מפעילים את- - -
אוסאמה סעדי: ועדכון בכתב לאחר שבועיים.
יעקב מרגי: ואנחנו מבקשים, ראשית, להודיע לוועדה שמתכנסת, שהוועדה מבקשת לבחון באופן חיובי את תרגום בחינות הבגרות, את תעודת הבגרות.
יעקב מרגי: הוועדה מבקשת לקבל לידיה את המלצות הדיון הזה.
יעקב מרגי: היום ה-23 באוקטובר 2017, ג' בחשוון התשע"ח, אני מתכבד לפתוח את הישיבה השנייה של ועדת החינוך, התרבות והספורט במושב החורף שמתחיל היום ולאחר מכן מיד לפתוח את הישיבה השלישית.
יעקב מרגי: התכנסנו לצורך שתי ישיבות כאשר הראשונה אותה אני פותח עכשיו ונושאה הוא הקמת ועדת משנה לנושא צער בעלי חיים.
יעקב מרגי: אני מודיע לוועדה ועל כך נצביע.
יעקב מרגי: כם כי ועדת החינוך, התרבות והספורט החליטה בישיבת מיום 23 באוקטובר 2017 על הקמת ועדת משנה לצער בעלי חיים בהרכב הבא: חבר הכנסת איציק שמולי יהיה יושב ראש ועדת המשנה, החברים בוועדה יהיו: חבר הכנסת איתן ברושי – אני לא יודע אם הוא יכול כי הוא כבר לא חבר ועדת החינוך – חבר הכנסת מנחם אליעזר מוזס, חברת הכנסת מירב בן ארי, חברת הכנסת נורית קורן.
יעקב מרגי: אני לא חושב שצריך לקיים דיון על כך.
יעקב מרגי: אנחנו נקיים הצבעה.
יעקב מרגי: מי בעד אישור הקמת ועדת משנה לנושא צער בעלי חיים?
יעקב מרגי: ועדת המשנה אושרה.
יעקב מרגי: אני נועל את הישיבה ועובר לישיבה הבאה.
יעקב מרגי: חורף בריא.
יעקב מרגי: מושב פורה ואם מישהו מודאג, אל תדאגו, הוא יהיה מעניין.
יעקב מרגי: 23 באוקטובר 2017, ג' בחשוון תשע"ח.
יעקב מרגי: הנושא על סדר היום – נחיצות המסעות לפולין.
יעקב מרגי: מי שזוכר קיימנו דיונים בוועדה בנושא הזה ואני אומר כמה מילים שכתבתי לעצמי.
יעקב מרגי: אף אחד לא חולק שישנה חשיבות רבה בהנחלת המשמעויות ההיסטוריות, המוסריות והחינוכיות של גורל העם היהודי בשואה.
יעקב מרגי: כפי שזכור וידוע ונכתב, בשנות ה-90 המשרד הקים ועדה שנקראת ועדת פולין.
יעקב מרגי: בשנת 2003 הקים את המנהלת ומאז השאלות באוויר.
יעקב מרגי: ישנן שאלות רבות שמתרוצצות באוויר.
יעקב מרגי: האם זו הדרך הכי טובה להנחיל לתלמידים, לעם ישראל?
יעקב מרגי: האם זו הדרך היחידה ואין בילתה?
יעקב מרגי: יכול להיות שלכל השאלות האלה יש תשובות, אבל אנחנו נצטרך לשמוע אותן היום.
יעקב מרגי: האם המשרד בדק מאז שהתחילו המסעות את הערכים המוספים, התרומה לתלמידים?
יעקב מרגי: ומה בנוגע לאחוז הגדול של התלמידים שנקרא לו או מודר מהמסע או שמדיר את עצמו מהמסע?
יעקב מרגי: אל תספרו לי שיש להם תכנית אלטרנטיבית.
יעקב מרגי: אין תכנית אלטרנטיבית.
יעקב מרגי: אין תכנית אלטרנטיבית ואני מדבר אתכם מהשטח.
יעקב מרגי: ואם המשרד עשה, כנראה הוא לא בדק, כי היא לא מתקיימת.
יעקב מרגי: רוב רובם של התלמידים שנשארים בארץ, א' לא חווים את החוויה של ההכנה, כמו שאלה שיוצאים למסע ובשבוע של המסע הם כמעט כמעט מובטלים ממערכת החינוך.
יעקב מרגי: והשאלה שנשאלת גם על ידי גורמים רבים, למה המסע דווקא לפולין?
יעקב מרגי: אני רוצה לומר לכם, בדיו הקודם שקראתי, שעד שלא תינתן תשובה ולא יינתן מענה לאותם תלמידים שלא נוסעים, אני קורא להפסיק את המסעות לפולין – יומיים אחרי זה קיבלתי בקשה לפגישה עם שגריר פולין בישראל.
יעקב מרגי: שכחתי מהדיון, אתם יודעים.
יעקב מרגי: אמרתי מה הוא רוצה ממני?
יעקב מרגי: הוא בא בחרדה מלאה, אומר לי תשמע, אצלנו זה חלק מרכיב בתל"ג.
יעקב מרגי: בכלכלה.