GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עודד פורר: כשנולדה הוועדה הזאת וכשהכריז יו"ר הוועדה חבר הכנסת מרגי על הקמתה של הוועדה, פנה אלי מנכ"ל משרד התיירות ואמר "תשמע, אתה לא יודע עד כמה הנושא הזה הוא קריטי".
עודד פורר: אני הרמתי גבה, שאלתי אותו "תגיד, מה עניינך בנושא החופשות, אלא אם כן יש לך ילדים קטנים בבית ספר", והילדים שלו אני יודע שהם גדולים.
עודד פורר: הוא אומר "אתה לא מבין מה המשמעות של זה על התיירות ועל הענף הזה במשק", שאגב אני חייב לציין, לפחות מהכותרות שאני קראתי, מגיע לכם ברכות על ה- - -
איילת נחמיאס ורבין: חמסה חמסה.
איילת נחמיאס ורבין: הם עוד לא עברו את השלושה מיליון, עודד.
עודד פורר: לא, אבל בחציון הם עלו במספרים בהחלט דרמטיים.
עודד פורר: אני חושב שבעניין הזה של העלייה, שבעלייה הדרמטית הזו יש חלק גם לפעילות הענפה שאתם עושים בתחום השיווקי, אבל אני מרשה גם לתת מילה למערכת הביטחון על השנה השקטה ביותר מבחינה ביטחונית מאז 1967, באמת השקט הזה, ואני מאחל לכולנו שהוא ימשיך כי כל הדברים האלה באמת קשורים.
איילת נחמיאס ורבין: עכשיו אם לא, נדע בגלל מי.
איילת נחמיאס ורבין: אסור לפתוח בדברים האלה בישראל.
עודד פורר: אם זה המצב שאסור לפתוח, אז אנחנו לא צריכים לדבר על כלום כי כל דבר שאנחנו מדברים פה פותח איזה משהו.
עודד פורר: אני שמח לראות פה את יו"ר ארגון המורים שהצטרף לדיון הזה, אני חושב שנוכחותך כאן חשובה, אף על פי שעיקר הנושא, ואת זה גם הדגשנו בדיונים הקודמים, נוגע לבתי הספר היסודיים וגני הילדים, אני חושב שיש חשיבות בכלל לאמירה פה מצד כל הארגונים בנושאים האלה.
מנואל טרכטנברג: אדוני היושב ראש, מילה אחת בעקבות מה שאמרת, מדאיג אותי מאוד מה שציינת שלא הייתה תגובה לסיכום ששלחת, לא ממשרד החינוך ולא מהמורים.
מנואל טרכטנברג: אני חושש, אני מקווה שלא, שזה משקף איזו שהיא התייחסות לוועדה הזאת, שאתה יודע, "נעבור גם את זה, עברנו את פרעה ולא יקרה כלום, ממילא הפגרה מתקרבת ואין צורך להשיב", אני רוצה להגיד לכל הגורמים כאן שאתם תתבדו, כיוון שהוועדה הזאת, ואני מכיר את הנפשות הפועלות וגם מה שעומד מאחורי זה, הוועדה הזאת קמה בפרק זמן מאוד קצר להביא פתרונות אמיתיים שאנחנו נקדם בחקיקה.
מנואל טרכטנברג: לכן מוטב שכל הגורמים יהיו מעורבים, הרי אנחנו לא רוצים ללכת על הראש של אף אחד, בטח לא אני, זה בשיתוף פעולה, זה בעיה של כולנו.
מנואל טרכטנברג: אבל אם הגורמים השונים לא יגיבו, אז זה יצור בעתיד עימות וזה חבל מאוד.
מנואל טרכטנברג: אני מכאן קורא לכולם להתייחס ברצינות לדיונים האלה ולהגיב בזמן כדי שתוכלו להשפיע על התוצאה הסופית.
עודד פורר: חברת הכנסת נחמיאס ורבין.
איילת נחמיאס ורבין: אני מברכת את קצב ההתכנסות שלנו.
איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שאנחנו באמת פועלים, כפי שאמר חברי טרכטנברג, אנחנו פועלים כדי לנסות לתכנן מחדש את שנת הלימודים כמו שציינת בפני רן ארז, אנחנו באמת מסתכלים יותר על הגילאים הצעירים יותר והם מטרידים אותנו, ואני מאוד מאוד מצטערת על זה שמשרד החינוך לא הגיב, גבירתי, אני מאוד מצטערת כי זה אפיין את האינטראקציה של משרד החינוך בשנתיים או בשנה וחצי שקדמו להקמת הוועדה הזאת, שכל תכנית שאני העברתי למשרד החינוך בכתב, לא קיבלה אף תגובה בשום נקודת זמן.
איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שזו טעות מאוד מאוד גדולה, כי אנחנו שמאמינים שהשולחן הזה הוא שולחן רב שיח, זאת אומרת, אנחנו רוצים לשמוע פה את המורים, אנחנו רוצים לשמוע פה את ההורים, אנחנו רוצים לשמוע פה את משרדי הממשלה, אנחנו רוצים לשמוע כאן את כל הגורמים וזו טעות מאוד מאוד גדולה.
איילת נחמיאס ורבין: אני רוצה להגיד משהו עודד, בעניין שכאילו קשור אלינו לחצר שלנו ואני רוצה שאנחנו נגיד אותו פה ועכשיו כי מישהו אמר לי את זה, ופרופסור טרכטנברג הזכיר את הפגרה.
איילת נחמיאס ורבין: לא אחת, כשאני מדברת על נושא לוח החופשות אז אומרים לי "חברי הכנסת צריכים קודם כל לטפל בפגרות שלהם" אני אגיד לך משהו, לפני למעלה משנה אני העברתי הצעה ליושב ראש הכנסת שניסה לראות איך פורשים מחדש גם את שנת העבודה של הכנסת, משום שאני מוכנה לגמרי, עוד פעם, כמו שאומרים המורים שיש הסכמי עבודה אז אנחנו מתייחסים ומכבדים את הסכמי העבודה, ויש גם הסכמי עבודה לכנסת.
איילת נחמיאס ורבין: אבל ברמה העקרונית כדי להיות אפקטיביים, אני מוכנה גם לדבר על האופן שבו פורשים את עבודת הכנסת גם באופן שבועי וגם באופן שנתי.
איילת נחמיאס ורבין: לכן עם כל הכבוד, אני אומרת עוד פעם, אני מניחה שפה בוועדה לא יהיה ויכוח על זה שאנחנו מוכנים, גם אחרי אי אילו שנים, גם לדון בשיטות העבודה בכנסת, ואני חושבת שהדיון שלפנינו היום הוא מאוד מאוד קריטי כי אמנם אמיר הלוי ידבר על הנושא של התיירות, אבל אנחנו יודעים שלחלוטין מדובר ברווח כלכלי למדינה ובעלייה מאוד משמעותית בתוצר, בעוד שההפסד אף פעם לא יכול להיות מקוזז על ידי ההכנסות.
עודד פורר: תודה, אני חייב לומר בהקשר הזה שחוץ מאמיר הלוי ידברו כאן גם המועצה הלאומית לכלכלה, ביקשנו שיגיעו להציג את עבודת המטה שהם עשו בעניין הזה עד עכשיו, וגם ביקשתי מארגוני המעסיקים להיות כאן, כי אחת המטרות שלנו היא לתכלל גם כל מיני הצעות שנמצאות על השולחן.
עודד פורר: זאת אומרת יש הצעת חוק שעברה של חבר הכנסת אלי כהן, השר, לגבי ימי ראשון, אי אפשר לשים אותה במנותק מכל התכנון הזה, ואנחנו כן רואים את זה ביחד ואני אבקש גם מנציגו בהמשך להתייחס לעניין הזה.
עודד פורר: אני עושה סבב של חברי כנסת, אם מישהו עוד רוצה להתייחס.
עודד פורר: חברת הכנסת זועבי בבקשה.
חנין זועבי: האמת שהעמדה של המורים והעמדה של המערכת החינוכית היא נקודה קריטית.
חנין זועבי: עם כל הכבוד לשיקולים הכלכליים, קודם כל השאלה היא שאלה חינוכית ומה טובת המערכת והאינטרסים של המורים, של ההורים ושל התלמידים.
חנין זועבי: אני לא חושבת שאנחנו, אפילו נקודת הפתיחה, אני רוצה קודם כל ואני שאלתי מורים וקיבלתי שתי תשובות אבל כאינטואיציה או שמבחינה אינטואיטיבית הם מסכימים או מבחינה אינטואיטיבית הם לא מסכימים, אבל אני בעצמי לא גיבשתי עמדה ואני לא יכולה לגבש עמדה על ידי קריטריונים כלכליים, אני צריכה עמדה מושכלת מטעם מערכת החינוך ומטעם ההורים והמורים.
איילת נחמיאס ורבין: אנחנו מסכימים איתך.
חנין זועבי: אנחנו לא יודעים לקפוץ על זה, ולצמצם את ה- - -
איילת נחמיאס ורבין: אנחנו מסכימים איתך, הלוואי והם היו עונים.
עודד פורר: אנחנו מסכימים לחלוטין, אבל צריך לקחת בחשבון, זה לא דיון ראשון של הוועדה הזאת, זה דיון שהנושא שלו הוא באמת הנושא הכלכלי, אנחנו דנו גם בלוח החופשות בהשוואה למגזרים אחרים כמו המגזר החרדי, גם לגבי חופשות החגים, חופשות הקיץ.
עודד פורר: חלק מהנושאים האלה עלו.
עודד פורר: הנושא שאני ביקשתי את ההתייחסות אליו ממשרד החינוך ומהסתדרות המורים, שלא לפגוע בימי החופשה ולהזיז את החופש הגדול כך ששנת הלימודים תתחיל ב-א' באלול, מבחינה פדגוגית זה שיפור לאין ערוך, לפחות כך עלה גם מההורים של בעלי צרכים מיוחדים, וגם, אגב, גם מבחינת המעסיקים, גם בעניין הזה יש צדק.
עודד פורר: כשאתה מסיים חופשה אתה חוזר לחודש, אחר כך יוצאים לחופשות החגים, גם התהליך הזה הוא יותר נכון, בהחלט השיקולים שאת אומרת הם בפני הוועדה.
עודד פורר: חברת הכנסת מלינובסקי בבקשה.
יוליה מלינובסקי: תודה אדוני היושב ראש, חבריי חברי הכנסת, מוזמנים.
יוליה מלינובסקי: כשאנחנו התחלנו את המהלך הזה עם חברי חבר הכנסת עודד פורר כולם אמרו לנו שזה לא יקרה, שזה נושא מורכב וככה זה תמיד היה, ולא ניתן לשנות.
יוליה מלינובסקי: כולם ניסו להגיד לנו שזה משהו שלא כדאי להיכנס לזה.
יוליה מלינובסקי: אנחנו סברנו ואני עדיין סבורה ובטוחה שיש מה לעשות.
יוליה מלינובסקי: אם משהו היה ככה 70 שנה זה לא אומר שכך זה צריך להמשך, תמיד יש מה לשפר.
יוליה מלינובסקי: כמובן אנחנו צריכים למצוא איזון בין האינטרסים של כל הצדדים בעניין הזה, של המורים, של התלמידים, של ההורים, המשק השתנה, אימהות יצאו לעבודה, והמצב היום הוא לא המצב שהיה לפני 20, 40 אפילו לפני 10 שנים.
יוליה מלינובסקי: היום בכל משפחה ממוצעת שני בני זוג עובדים ועובדים במשרה מלאה, והמערכת גם כן צריכה להתחשב בשינוי הזה.
יוליה מלינובסקי: היום, לא שהופתעתי, אני פתאום שומעת ששר החינוך אמר שהנושא של החופשות זה נושא הדגל שלו, זאת אומרת כשהתחלנו את המהלך הזה לא היה לנו שותף, שר החינוך בכלל לא היה מדבר על נושא לוח החופשות, גם שר האוצר פתאום מדבר, וזה שינוי מבורך.
יוליה מלינובסקי: זאת אומרת מה שאנחנו עושים פה בכנסת אלה לא דיבורי סרק, זה לא סתם איזה שהוא דיבור באוויר, אלא גם כן יש מענה.
יוליה מלינובסקי: אני גם ממליצה לוועדה שהיא תגיש את המסקנות שלה לוועדת החינוך, להתחשב בנושא של 15 הימים במהלך השנה.
יוליה מלינובסקי: חוץ מהחופש הגדול, שזה סיפור בפני עצמו, יש לנו 15 ימים בשנה שכל העובדים, כל המשק עובד, ומערכת החינוך לא עובדת, והכי מעצבנים הם ימי איסרו חג, שזה ל"ג בעומר, שכולנו ראינו השנה, שזה בכלל יצר בלגן לא נורמלי, מימונה, שאחרי פסח ארוך כזה שכבר יצא לך כל המיץ וכל הכסף ואתה כבר רוצה רק לחזור לעבודה ושהילדים יחזרו למסגרות, יש את היום הזה האחרון, אז מה אנחנו עושים?
יוליה מלינובסקי: לוקחים את הילדים לעבודה, אז ברור שזו לא עבודה וזה לא בריא ואנחנו הופכים מקומות עבודה לגני ילדים, וברור לי שאנחנו צריכים להתמקד בגילאי גן ובית הספר היסודי כי חטיבות ותיכונים, הבעיה שם פחות מוכרת, ואני מברכת את יושב ראש הוועדה שמצא במושב הקיץ הקצר והאינטנסיבי הזה זמן להיערך לדיונים ברצף, ואני מאמינה שאנחנו נוכל להגיש את מסקנות הוועדה לוועדת החינוך כבר עכשיו, בימים הקרובים, כך שוועדת החינוך תתכנס ואנחנו כבר בשנה הבאה נמצא פתרונות.
יוליה מלינובסקי: כולם פה יצטרכו להתגמש.
יוליה מלינובסקי: אני גם פונה למורים, זה לא נגד המורים, זה בעד החברה הישראלית שהמורים הם חלק בלתי נפרד ממנה.
יוליה מלינובסקי: ראיתי לאחרונה הרבה שיימינג בפייסבוק בנושא הזה, משום מה החינוך שם ירד לאפס, מורים תוקפים ברמה אישית את חברי הכנסת שמעיזים לדון בנושא הזה, אני גם כן מבקשת מהמורים להתאפס על עצמם, להיות אנשי תרבות, אנשי חינוך, לא לרדת לרמה הזאת, ושאנחנו ביחד נראה, מורים הורים וילדים זה לא בנפרד, זה ביחד, כי לאותם מורים גם יש ילדים ומחר המורים ילמדו במקום אחר וזה ייגע בהם גם כן.
יוליה מלינובסקי: ומשפט אחרון - החברה הישראלית השתנתה וכדאי להפנים את השינוי הזה.
עודד פורר: חברת הכנסת מלינובסקי.
עודד פורר: חבר הכנסת ילין בבקשה.
חיים ילין: קודם כל זו ישיבה ראשונה אז אני מתנצל שלא הייתי לפני זה.
עודד פורר: היית בישיבה הראשונה.
איילת נחמיאס ורבין: היית בישיבה הראשונה.
איילת נחמיאס ורבין: איך אנחנו זוכרים לך?
איילת נחמיאס ורבין: אנחנו עושים חובת הוכחות בלי מאמץ.
חיים ילין: אתם יודעים מה ההבדל בין טיול לסיור?
חיים ילין: טיול זה על חשבון ימי עבודה, וסיור זה על חשבון עבודה, זה ההבדל.
חיים ילין: אחת הבעיות שלנו, ואני שמח שמשרד התיירות מציג היום.
חיים ילין: יש נציגי אוצר פה היום?
עודד פורר: אפילו בצום י"ז בתמוז.
חיים ילין: האוצר לא יודע להבין ולהגיד מה המשמעות כשעושים שינויים.
חיים ילין: אני לא בא להאשים, זו תפיסה.
חיים ילין: אתם סופרים את הכסף במדרגות, זאת אומרת את המזומנים שיש, ואת התקציב.
חיים ילין: מה שיכול להיכנס בעקבות שינויים לעולם לא ייכנס מתוך תפיסה בסדר שאתם מכירים אותה, מוכר.
<קריאה: יש הוצאה שצריכים לעמוד בה.
חיים ילין: בגלל זה אני בא ואומר, אם אנחנו נעשה שינוי ובסופו של דבר אתה לא תרשום מה שכתוב פה, נגיד הכנסה של עוד 10 מיליארד שקל, אתה לא תרשום את זה כי זה לא, כי זה בסדר.
חיים ילין: אבל אני אומר, חלק מהשינויים שאנחנו רוצים לפעמים, מביאים הכנסות נוספות, שאנחנו לא שומעים גם את הקול שלכם.
חיים ילין: גם אם אתם לא סופרים את הכסף, את המדיניות הזאת אני חושב, מה שאני מנסה להגיד לך שהכנסת לא רק צריכה לחוקק, אלא צריכה גם להסתכל בראייה הוליסטית על המשק במדינת ישראל ולהיות שותף יחד איתכם.
חיים ילין: לא נגד.
חיים ילין: אני אומר את זה בגלוי לחלוטין, למה?
חיים ילין: כי אנחנו נשמע פה בסוף, יש את כולם.
חיים ילין: אין מקום, דרך אגב, שוועדה כזאת שאנחנו דנים כמעט על הכל, תעשיה, הורים, מורים, הסתדרות, כל מהשאתם רוצים אנחנו הולכים לדון פה, לכן כל אחד יצטרך לתת פה משהו, כדי שכולנו ננצח את המערכה.
איילת נחמיאס ורבין: וגם איכות הלמידה.
חיים ילין: אני חייב להגיד שיש פה, אני רואה את הח"כים, אחלה צוות, אני בטוח שאנחנו נצליח.
עודד פורר: רק כדי לעשות סדר, סדר הדוברים יהיה כזה שמנכ"ל משרד התיירות יציג את עמדת משרדו, אחר כך נרצה לשמוע את המועצה הלאומית לכלכלה ואת הממ"מ בנושא ההשלכות הכלכליות של ימי החופשה.
עודד פורר: אני אבקש את נציגו של השר כהן להציג את הנושא של ימי ראשון, ואז נפתח את זה לדיון, כולל התייחסויות לארגוני המעסיקים והעצמאים שטרחו והגיעו.
<אמיר הלוי: תודה רבה אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, כמו שהצגת אנחנו שקראנו שיש ועדה שמבחינתנו היא מאוד חשובה שדנה בנושא החופשות, פניתי אליך והצעתי שאנחנו נגיע ונציג את עמדתנו.
<אמיר הלוי: הנושא הזה מבחינתנו מאוד מאוד חשוב, אנחנו רואים בו פוטנציאל כלכלי מאוד גדול.
<אמיר הלוי: כמובן שהוא מתחבר לכל הגופים שברובם יושבים פה, אבל בסוף אנחנו כמשרד שאמון על תעשיית התיירות במדינה ויודע מה ההשלכות של כל שינוי או כל פעולה שנעשית שלא בחשיבה נכונה, אז לכן אנחנו שמחים מאוד להיות פה.
<אמיר הלוי: הזכרת קודם את א' באלול, אני חושב שבשולי הדברים צריך להגיד שלוח השנה של בתי הספר, הרי האבסורד הוא שתחילת השנה היא ב-1 בספטמבר, סיום השנה הוא ב-30 ביוני וכל שאר התאריכים הם לפי הלוח העברי.
<אמיר הלוי: כך שאני חושב שהפעולה הראשונה שצריך לעשות זה להסכים לפי איזה לוח עובדים.
<אמיר הלוי: כי בסוף, אני זוכר שכשהוזמנתי בפעם הראשונה לפני הרבה שנים כשהבן שלי היה בכיתה א' למסיבת פורים ב-15 במרץ, אז אתם מבינים שזה לא הגיוני כי פורים תמיד הוא בי"ד וט"ו באדר, ואם יהיה את המעבר ללוח עברי, כבר נעשה צעד גדול קדימה, כי המדינה אוהבת לדבר בשפה הלועזית.
<אמיר הלוי: מערכת YNET, למרות הרבה פניות שלי אישית עוד לא השכילה לשים את התאריך העברי, ואולי פה המקום שוועדת החינוך תקרא להם, זה רק תאריך לועזי, ב-YNET.
<אמיר הלוי: בעיתון הארץ יש, ב-YNET אין.
<אמיר הלוי: אני אחראי לזה, והשרה לימור לבנת כשהייתה שרת חינוך הוציאה חוזר מנכ"ל.
<אמיר הלוי: הלועזי לפי הפרוטוקול צריך להיות בסוגריים.
<אמיר הלוי: אבל השרה לבנת הוציאה בזמנו חוזר מנכ"ל, אז הנה, לא לזה באתי, אבל אם כבר.
<אמיר הלוי: יצא אז חוזר מנכ"ל בעקבות פניה שלי שחייב את בתי הספר לעבוד עם התאריך העברי וגם לרשום אותו על הלוח בצד שמאל.
<אמיר הלוי: ואם פה יהיה השינוי, אז כבר אני חושב שיהיה הרבה יותר קל ללכת קדימה.
<אמיר הלוי: נחזור לתיירות.
<אמיר הלוי: החשיבות של התיירות ברורה, מנוע צמיחה, עידוד צריכה של מוצרי תיירות, מוצרי תיירות זה מהצימר, דרך בית המלון, דרך הקמפינג, דרך המגבת והמכבסה שנותנת את השירותים לבתי המלון והמסעדות ובתי הקפה, כל המעגל הזה, תרומה להכנסות המדינה, זה ברור.
<אמיר הלוי: חינוך לידיעת הארץ, ועדת החינוך, אני גם לא חושב שצריך להוסיף פה הרבה וכמובן תרומה לאיכות החיים שאני בטוח שאתם חשופים לכל המחקרים שמדברים על צורך בשיפור איכות החיים בלנסות כמה שיותר לתת מרגוע ונופש לאזרחי המדינה, כי אז גם התוצר והתפוקה יגדלו.
<אמיר הלוי: במספרים, אנחנו מדברים על תרומת תיירות הפנים להכנסות המדינה לפי 2016, נמצאת פה מינה, סמנכ"לית התכנון והאסטרטגיה שלנו, אנחנו בודקים לעומק את הכל אבל רק כמה מספרים: ימי טיול חד יומיים, האומדן הוא של סדר גודל של מעל מיליארד שקלים.
חיים ילין: על סמך מה לקחתם את האומדן, של עוד עשרה ימי חופש?
<אמיר הלוי: לא, מה התרומה הכללית.
<אמיר הלוי: אני מדבר במצב הנוכחי, של מה שהיום.
<אמיר הלוי: אנחנו לא שם עדיין ולהתחיל לעשות - - -
מנואל טרכטנברג: לא נפתח את זה, אבל יש לי סימני שאלה לגבי החישוב הזה.
<אמיר הלוי: אפשר לשבת על הכל ואני יכול להגיד לך שכבר הרבה מספרים שינינו וזה בסדר, אם אתה תבוא ותאיר את עינינו, הכל בסדר.
<אמיר הלוי: לא על זה אנחנו - - -
חיים ילין: תיקח אותו, הוא יועץ בחינם עכשיו.
חיים ילין: הוא הכי זול שיש.
מנואל טרכטנברג: במובן הטוב של המילה או לא?
איילת נחמיאס ורבין: רק במובן הטוב.
<אמיר הלוי: אכסון מלונאי, עוד 6.5 מיליארד שקלים, ואני אומר פה כל סוגי האכסון, שלא לדבר על התרומה המאוד גדולה שלהם לפריפריה, ואני אומר פריפריה זה מכל הדתות וכל האזרחים.
<אמיר הלוי: יש לנו פעילות גדולה מאוד בקרב הדרוזים והבדואים והערבים והיהודים ויהודה ושומרון, בכל אזורי הארץ מרגישים טוב מאוד כל יום חופש שאנחנו נוכל לייצר.
<אמיר הלוי: ההכנסות הכוללות של תיירות הפנים הם סדר גודל של 10.5 מיליארד שקלים בשנה, כמובן שזה מתווסף למה שהזכרת שבסך הכל אנחנו בתרומה שנתית של תעשיית תיירות של בערך 50 מיליארד שקלים, גם על זה לפרופסור טרכטנברג בטח יהיו השגות, אנחנו תמיד פתוחים לשמוע ונשמח לשמוע.
<אמיר הלוי: המשמעויות של כל פרישת החופשות שכרגע אנחנו מדברים על איך מצמצמים את הפער בין החופשות של הילדים לבין ימי חופשות ההורים, ופה אני רוצה להגיד שהייתי בוועדת המנכ"לים שבחנה את כל נושא ההצעות של יום ראשון, אני יודע על איזה שדה מוקשים מדובר, אנחנו מודעים לזה במשרד.
<אמיר הלוי: אנחנו רק חושבים שאם תהיה חשיבה מחודשת על ימי החופשה, אז אפשר פה לבנות אותם הרבה יותר נכון, ואני מדבר בעיקר על עונתיות, אני מדבר על לוח השנה העברי ולא על הלועזי, שכאן אנחנו יודעים שברגע שהפיזור יהיה יותר נכון, ואני אומר פיזור – קחו למשל את חודשים ינואר ופברואר.
<אמיר הלוי: ינואר ופברואר הם חודשים שחנוכה הוא אי שם בכסלו תחילת טבת, ולאחר מכן יש את ט"ו בשבט שהוא לא בחופשה, ופורים שמגיע איפה שהוא בתחילת מרץ בדרך כלל.
<אמיר הלוי: ינואר ופברואר חודשים מתים.
<אמיר הלוי: ברגע שאנחנו נשחק עם ימי החופשה, ונצליח וניתן דוגמה שאתה בטח תאהב אותה, דרום אדום.
<אמיר הלוי: תראו מה עשה דרום אדום לדרום.
<אמיר הלוי: היום בונים מנהרות בתקופת דרום אדום לאזור עזה, כדי שיברחו משם מהעומס והלחץ.
<אמיר הלוי: אנחנו פנינו לקק"ל כדי שימצאו איזה פתרון להאריך בשבועיים את פריחת הכלניות, כי אנחנו יודעים מה הערך הכלכלי של זה.
חיים ילין: ביקשנו שישימו טפטוף טמון שלא יראו את זה שמשקים מתחת לאדמה את הכלניות, אבל זה לא עבד.
<אמיר הלוי: לכן פיזור כזה שאנחנו באים ואומרים, "דרום אדום" בפברואר למצוא את הסוף שבוע הזה, "צפון ירוק" בחודש אחרי זה שכבר הצפון עם פחות גשמים ועדיין ירוק, היום אין ימי חופשה כדי לפזר וליצור עונתיות יותר חכמה, ועל ידי זה שאנחנו נדע לפזר את זה עם דרום אדום סוף שבוע, צפון ירוק בתקופה של מרץ כשהצפון ירוק, והיום למעט האוכלוסייה החילונית והאוכלוסייה הדתית ושומרת המסורת, אין ימים להגיע לצפון.
<אמיר הלוי: הם מגיעים בפסח, כשהצפון ירוק הוא כבר ירוק דהוי מאוד.
<אמיר הלוי: אנחנו מדברים פה על איכות חיים ועכשיו יש פה היבט של עומסי תנועה שזה ברור, ויש את כל ההיבט הכלכלי של זה, ככל שתפרוש יותר, המחירים ירדו, העונתיות גורמת לזה שאם אתה יוצר עוד פיקים, תראו את ההשפעה של החרמון על הצפון.
<אמיר הלוי: בשנה שאין שלג, רגוע.
<אמיר הלוי: בשנה שיש שלג, שאנחנו מקווים שזה כל שנה, יש שם את העומסים הגדולים והמחירים עולים וכולי.
<אמיר הלוי: ככל שנפרוש וניצור יותר הזדמנויות, תהיה פה השפעה מאוד גדולה גם על המחירים, לצד העומסים.
איילת נחמיאס ורבין: אבל יש גם משהו בתרבות הפנאי הישראלית שאנחנו לא יודעים, באירופה מגיע יום שישי, כולם עולים על הרכב ונוסעים לסוף שבוע ארוך.
איילת נחמיאס ורבין: לנו אין.
<אמיר הלוי: יפה, ופה אנחנו רואים את ארצות הברית, בריטניה, אוסטרליה, קנדה ועוד מדינות בנו את זה עם סופי שבוע ארוכים, שזה אותו יום ראשון שצמוד לסוף שבוע שלפעמים מצמידים לו את ימי שני, אם זה פעם הממוריאל דיי, והאינדיפנדנס דיי - - -
<קריאה: הוא ביום חמישי.
איילת נחמיאס ורבין: ומצמידים אליו.
<אמיר הלוי: לכן אנחנו פה, יש פה איזו טבלה מאוד מעניינת, נסתרת, אבל מה שאני רוצה להראות זה את הטבלה הבאה, שאנחנו רואים את הדוגמה של שנת 2018, תשע"ח, השנה הבאה עלינו לטובה ותראו את האבסורדים, שאני חושב שרק אם נלך על השנה הקרובה נצליח לעשות את השינוי התפיסתי הכי גדול.
<אמיר הלוי: יש לנו בפברואר 2018 את ט"ו בשבט שיוצא ביום רביעי, אמצע השבוע.
<אמיר הלוי: אני חושב שט"ו בשבט זה יום שמבחינה הלכתית, ואפשר לבדוק את זה, זה יום שיכול לזוז לסוף שבוע.
<אמיר הלוי: זה שט"ו בשבט יוצא באמצע השבוע זה אומר שהוא לא מורגש במדינה.
<אמיר הלוי: זה יום שאפשר לחבר אותו באופן קבוע שהוא יהיה בתחילת חודש - - -
<קריאה: זה לא חופש.
<אמיר הלוי: זה לא חופש, סליחה - - -
עודד פורר: סליחה אמיר, האלטרנטיבה היא שאם אני נותן, פתאום אנחנו אומרים שבט"ו בשבט אין חופש, אבל אני נותן סוף שבוע ארוך, ועל זה אני כל הזמן שואל את ארגוני המורים ואת הסתדרות המורים, נגרע כנגד ימי החופשה האלה במקומות אחרים ימי חופש.
עודד פורר: זאת אומרת זה לא שעכשיו אני אוסיף עוד ימי חופשה, תקן אותי אם אני טוען, זו לא ההמלצה של משרד התיירות.
עודד פורר: אני מדבר על חלוקה מחדש.
עודד פורר: אם אני אוריד שבוע מהחופש הגדול ואתן את הימים האלה במקומות אחרים, אז אני עושה את זה יותר נכון גם למשפחות.
עודד פורר: אגב, גם למורים.
חיים ילין: חסר פה איזה שהוא פרק לאנשים בשביל להבין את מה ש - - -
<אמיר הלוי: אמרתי בהתחלה, משרד התיירות לא רוצה להיכנס לשדות מוקשים.
<אמיר הלוי: אנחנו מבינים את זה, אנחנו רק אומרים, מבחינת הפרישה השנתית, מבחינת הערך הכלכלי, מבחינת ההשפעה של זה על תלמידים, על הציבור בכלל, על הצורך הקיומי של אנשים לחופשה ושל אוכלוסיות רחבות מאוד במדינה, בעיקר המגזר הדתי שיוצא חודשים שלמים שאין לו ימי חופשה, אז אם ט"ו בשבט היה מתחבר לסוף שבוע והיה הופך לסוף שבוע ירוק, אני חושב שהיינו פה משיגים הרבה הישגים.
<אמיר הלוי: אני עובר לחודש אפריל 2018, יום העצמאות יהיה, יום הזיכרון ביום שלישי, יום העצמאות רביעי, אני חושב שגשר פה מתבקש.
איילת נחמיאס ורבין: לא, זה שישי.
<אמיר הלוי: סליחה, שישי.
<אמיר הלוי: הקדימו את זה.
<אמיר הלוי: זה היה ד' אייר.
<אמיר הלוי: זה יוצא ב-ד' אייר, זה מוקדם בגלל שישי שבת, עוד פעם, אין פה היבטים של חגים מדאורייתא, אין פה את כל המורכבויות האלה.
<אמיר הלוי: יש לנו פה את יום העצמאות שבלאו הכי מוקדם, אבל התלמידים שיבלו ביום חמישי, ביום שישי בשמונה בבוקר יצטרכו להיות בבתי הספר.
<אמיר הלוי: אין שום הגיון, פוגע בסופי שבוע, לא יוזמנו צימרים.
<אמיר הלוי: זה פשוט לא נותן שום ערך מוסף, לא משפחתי, לא תיירותי, ויום הלימודים יהיה שחלק יביאו מכתבים מפוברקים, סליחה מארגוני המורים.
עודד פורר: או שחלק מהמורים יהיו גם בימי מחלה.
עודד פורר: אם אין להם ימי חופשה שהם יכולים לקחת, אז הם יכולים.
<אמיר הלוי: נמשיך קדימה, ואז אני רוצה לעבור לשבועות באותה שנה, שיוצא ערב החג ביום שישי, שבועות בערב שבת, והחג עצמו בראשון.
<אמיר הלוי: ועוד פעם, אם מתפנים ימי חופשה, ברור לנו שבפיזור נכון אפשר ליצור פה נוסחה שתהיה טובה למשק, טובה למורים, טובה להורים, טובה לתלמידים וטובה גם – וזו לא בושה – לבעלי העסקים שמתמודדים בארץ עם הרבה מאוד אי ודאויות, והרגשתי מאוד לא נוח בשביל בעלי העסקים השנה, כשאנחנו יודעים, מדובר פה על התקופה הטובה שאנחנו נמצאים בה, אבל אנחנו גם זוכרים את תקופת צוק איתן שיצאנו בקמפיין גדול "דווקא עכשיו חופשה בישראל".
<אמיר הלוי: אז עם כל מה שהיה השנה בל"ג בעומר תחשבו כמה ימי טיול ולינות ירדו למשק בגלל כל התזוזות שהיו, ואני לא מדבר על היסעים ועל כל הבלגן שהיה, וגם בשנה הבאה ל"ג בעומר הוא ביום חמישי.
<אמיר הלוי: זאת אומרת שהמדורות ברביעי בערב, חמישי ל"ג בעומר, מדורות, שישי, עוד פעם חוזרים לבית הספר.
<אמיר הלוי: אז יש בשנה הבאה את השנה הקלאסית כדי לעשות פה את השינוי, לשבת ולמצוא את הפתרון, ואנחנו כמשרד התיירות באמת נשמח לעזור בכל נתון לתקן נתונים שצריך, כל מה שצריך אנחנו פתוחים, ושיהיה לכולנו בהצלחה.
<אמיר הלוי: תודה.
מנואל טרכטנברג: אני יכול לשאול שאלה?
מנואל טרכטנברג: אם אני מבין אותך נכון, היית מציע שלגבי ט"ו בשבט, שט"ו בשבט לא יהיה דווקא בט"ו בשבט אלא ביום רביעי הקרוב ביותר לט"ו בשבט - - -
<אמיר הלוי: לא רביעי.
מנואל טרכטנברג: שניה, הרי פה יש מקריות מסוימת בלוח הזה.
מנואל טרכטנברג: אבל אתה רוצה לקבוע כלל שהוא יהיה כלל ברזל.
<אמיר הלוי: אתה שואל, אז אני אגיד לך, ט"ו בשבט הוא חג משפחתי, אם היה יום ראשון, שאלת על ט"ו בשבט, אם ט"ו בשבט היה יום ראשון וזה היה סוף שבוע ירוק, וט"ו בשבט קבוע ביום ראשון וזה חג משפחתי, ויש סדר ט"ו בשבט ומשפחות היו מתכנסות במוצאי שבת, מה שלא קורה היום, היית משיג את כל ההישג.
מנואל טרכטנברג: אז לגבי אותם חגים, אם אני צריך להכליל את מה שאתה אומר, לגבי אותם חגים שהתאריך העברי הוא לא מדאורייתא, אז להזיז אותו ליום חמישי או ליום ראשון ולקבוע את זה פק"ל, שכך זה יהיה מכאן ואילך, כל שנה מתאימים את זה לפי הלוח.
<אמיר הלוי: ויום העצמאות יוצא בשלישי-רביעי, מי שמרוויח זה בעיקר יצרני הבשר, לא הצימרים.
מנואל טרכטנברג: בסדר, זו הכוונה.
עודד פורר: למשל, חבר הכנסת טרכטנברג, עלתה פה הצעה שכבר עברה אגב בקריאה טרומית בכנסות קודמות, שיום העצמאות תמיד יהיה בשבוע של ה' באייר ביום חמישי.
עודד פורר: ואז אתה מוסיף לו את יום שישי יום חופש, כולם יודעים להתמודד עם זה.
עודד פורר: אותו דבר אפשר לקבוע את ט"ו בשבט.
עודד פורר: לקבוע שט"ו בשבט תמיד יחול ביום חמישי בשבוע של ט"ו בשבט מבחינת חופשה, ניתן חופשה מבתי הספר ונגרע חופשה במקומות אחרים - - -
מנואל טרכטנברג: זה לא יהיה המצב עם שבועות.
<אמיר הלוי: שבועות, חג מתן תורה מדאורייתא.
עודד פורר: אבל אתה יכול להצמיד לשבועות, השנה שבועות הסתיים, החופשה הייתה ביום חמישי.
מנואל טרכטנברג: אבל זה במקרה.
עודד פורר: כן, נכון.
מנואל טרכטנברג: יש הבדל בין אלה שאתה יכול לקבוע לבין אלה שלא.
עודד פורר: אמת.
<אמיר הלוי: ופה רק אני חושב שיש פה את הטווח הקצר והטווח הארוך.
<אמיר הלוי: כי הטווח הקצר הוא לפחות לקחת את השנים הקרובות וגם אם אין הסכמות על הכל, לסדר את השנים הקרובות ולתת פה את המערך הרצוי בהסכמה, במידת האפשר.
מנואל טרכטנברג: כל שנה, חמש שנים קדימה.
יוליה מלינובסקי: האמת, יש הצעה אחרת, שוועדת החינוך של הכנסת כל שנה תתכנס ותאשר את החופשות לשנה הבאה.
<אמיר הלוי: אבל אז עובדים בלי ודאות ארוכת טווח.
עודד פורר: הרעיון הוא שתיוצר ודאות עקרונית ובכל שנה, הרי אין מה לעשות, צריך להתאים את לוח השנה, אבל בכל שנה לפני, אם החופשה תסתיים בל' באב, זאת אומרת ששנת הלימודים תתחיל ב-א' באלול, אז בחודש תמוז תתכנס ועדת החינוך של הכנסת, יוצג לה לוח החופשות, יהיה איזה שהוא דיון ציבורי כזה או אחר, יכול להיות שייעשו עדכונים, יכול להיות שלא.
עודד פורר: יכול להיות שפשוט יאשרו, זו בהחלט אפשרות.
<אמיר הלוי: אבל רק עוד משפט אחד ברשותך, הודאות פה מאוד חשובה, כי ברגע שהתעשייה הזאת תדע שבחמש שנים הקרובות יש סופי שבוע אז יהיו פסטיבלים, יהיו מבצעים, יהיו אירועים, וכולם ייערכו לזה שמזמינים את עם ישראל לבלות בחיק הטבע סופי שבוע ארוכים, מה שהיום לצערנו אין.
עודד פורר: מהמרכז למחקר ומידע של הכנסת, אני מבקש שתציגו לפני המועצה הלאומית לכלכלה כי יש שם חלק שהסתמכתם עליהם.
עודד פורר: אנחנו ביקשנו בישיבה הקודמת ממרכז המחקר והמידע לבדוק כמה עולה יום הוראה, מה עלות של יום הוראה בגני הילדים ובבתי הספר היסודיים, כדי להבין שאם נגרע או צריך לפצות או צריך להוסיף ימים כאלה, מה העלויות שיהיו.
עודד פורר: לא בטוח שזה עומד בהלימה עם הנתונים שאגף השכר של משרד האוצר חושב, אבל לפחות אלה הנתונים של מרכז המחקר והמידע, בבקשה.
<ענת ירון: אני ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.
<ענת ירון: חשוב לציין שהאומדן שעשינו מדבר על העלויות הקיימות ולאו דווקא אפשר להשליך עליו על עלויות לתוספת ימי - - -.
<ענת ירון: לקחנו נתונים לגבי בתי ספר יסודיים ממערכת השקיפות התקציבית של משרד החינוך על סך ההוצאה בבתי ספר יסודיים בחינוך הרגיל בשנת הלימודים תשע"ה, חילקנו במספר ימי ההוראה וקיבלנו באמדן מאוד בסיסי שעלות בתי הספר היסודיים ליום הוראה היא 59 מיליון ₪.
<ענת ירון: בגנים לקחנו נתונים אחרים, איזה שהוא אומדן שהיה בספר התקציב, בהצעת התקציב האחרונה וקיבלנו - - - של בין 16-20 מיליון ₪ ליום.
מנואל טרכטנברג: לא הבנתי, לקחתם את סך איזה עלויות?