GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<צחי יצחק מילגרום: זה בדיוק הדברים האלה, והם מסכנים, משלמים.
<יהודית גידלי: בישיבה הקודמת שמענו את אחוז הנשירה הגבוה מאוד.
יעקב מרגי: כן, היה דיון על אחוז הנשירה.
<ארן זינר: דרך אגב, יכול להיות שזאת באמת הסתכלות מעניינת לראות כמה הנושרים במכללות הפרטיות לעומת המכללות המתוקצבות.
<ארן זינר: לגבי החברה הערבית אני יודע להגיד בוודאות שהנשירה היא הרבה פחות גבוהה במוסדות המתוקצבים.
<ארן זינר: דברים נוספים.
<ארן זינר: יש את קרן הסיוע, מה שידוע בתור מלגת משרד החינוך.
<ארן זינר: יש שם 124 מיליון שקל.
<ארן זינר: זה מתוך תקציבי ות"ת.
<ארן זינר: יכול להיות שיש שם עוד תקציבים נוספים שאני לא זוכר כרגע.
<ארן זינר: זה בעצם מענקים שלא תלויים רק בבחינות סוציו אקונומיות.
<ארן זינר: אם אני לא טועה, גם יש שם העדפות לפריפריה.
<ארן זינר: זה גם נכון, דרך אגב, אני חוזר צעד אחורה, למכינות.
<ארן זינר: יש מבחן ראויים לסיוע.
<ארן זינר: גם שם יש קריטריון שנותנים עדיפות לפריפריה.
<ארן זינר: קרן הסיוע, אם אני זוכר נכון, יש שלושה סוגי מענקים, 12,000, 6,000 ו-4,000, שה-12,000 הוא תוספת של השנים האחרונות.
<ארן זינר: יש את פר"ח שהתקציב שם הוא 104 מיליון שקל מתוך תקציב ות"ת, שמרבית החונכים והחניכים בתוך התוכניות של פר"ח באים מהפריפריה.
<ארן זינר: אני לא יודע להגיד אחוז מדויק, אבל זה בטוח מעל 50%.
<ארן זינר: לגבי חברה ערבית, אני גם אשתדל להתייחס לסקר עד כמה שאני אצליח.
<ארן זינר: קודם כול תודה רבה על הסקר, הוא מאוד מעניין.
<ארן זינר: אשמח לקבל את כל הנתונים ולהעביר אותו למוסדות, שידעו.
<ארן זינר: לחברה הערבית אנחנו מפעילים תוכנית הוליסטית.
<ארן זינר: היא נפתחה ב-2013 אחרי עבודה של שנתיים של תכנון.
<ארן זינר: התוכנית בעצם מסתכלת על הצעיר או הצעירה הערבים משלב לימודי התיכון, נותנת מענים לכל אורך הדרך כולל ביישובים ובתיכונים, במכינות, בתוך התואר הראשון, תארים מתקדמים וגם הכוונה לתעסוקה.
<ארן זינר: זה פתוח רק למוסדות המתוקצבים.
<ארן זינר: יושב פה ד"ר מילגרום שהוא יו"ר ועדת ההיגוי, אם אני לא טועה, במכללת הדסה והם מפעילים תוכנית מצוינת בנושא הזה.
<ארן זינר: בעצם בכל מוסד יש ועדת היגוי שיש גם ממונה מוסדי בתוך אותה ועדה, איש סגל בכיר, שהם אחראים על התווית מדיניות של המוסד לגבי החברה הערבית.
<ארן זינר: הוועדה הזאת אמורה לשבת במינימום פעמיים בשנה.
<ארן זינר: בדרך כלל יושבים בין שלוש לארבע פעמים והם אחראים על ההתוויה של כל המדיניות של כל המוסד לגבי ההנגשה של ההשכלה הגבוהה לחברה הערבית, הנגשת המוסד לחברה הערבית.
חנין זועבי: אתה מדבר על מכללות מתוקצבות.
<ארן זינר: מכללות ואוניברסיטאות מתוקצבים על ידי ות"ת, למען הדיוק.
<ארן זינר: לגבי החברה הערבית.
<ארן זינר: משנת 2010 עד היום יש עלייה של 50% בייצוג הסטודנטים לתואר ראשון, מ-10% בתואר ראשון ל-15% ויש גם עליות מקבילות בתואר שני ושלישי.
יעקב מרגי: דבורה.
<דבורה מרגוליס: לאוניברסיטאות באופן מסורתי יש שיתוף פעולה מאוד טוב וקרוב עם משרד החינוך במיוחד בשנים האחרונות, עם המנכ"לית הקודמת, עם השרים הקודמים.
<דבורה מרגוליס: אני ישבתי בלא מעט ישיבות משותפות עם המזכירות הפדגוגית של המשרד, תוכניות כמו אקדמיה בתיכון.
<דבורה מרגוליס: האוניברסיטאות נאבקו.
<דבורה מרגוליס: זה ניתן בהתחלה רק לאוניברסיטה הפתוחה לפני כשש שנים והאוניברסיטאות נאבקו להיכנס לתוכנית הזאת, להיות חלק ממנה.
יעקב מרגי: לטעמי צריך להגדיל את זה.
<דבורה מרגוליס: רוב האוניברסיטאות מאוד בעד.
<דבורה מרגוליס: מסלולים של מכינות ייעודיות כאלה ואחרות באוניברסיטאות, שמי שמסיים את המכינה פטור מפסיכומטרי.
<דבורה מרגוליס: בשבועות הקרובים כנראה יסתיים תהליך האחדת הציונים וההכרה ההדדית בין המכינות האוניברסיטאיות, ככה שגם המסלולים האלה יפתחו ויאפשרו לכל מי שמסיים את המכינות האלה להיכנס לכל אחת מהאוניברסיטאות.
<דבורה מרגוליס: המבט של האוניברסיטאות על המצטיינים בתיכונים קיים, גם קיים.
<דבורה מרגוליס: כל האוניברסיטאות מחזיקות שורה של תוכניות, רובן ממלגות פרטיות ומתורמים פרטיים, כי למערכת אין משאבים לתת את זה בצורה מסודרת על ידי המדינה.
<דבורה מרגוליס: כשהם מזהים תלמידים מצטיינים בכל התחומים, גם הומניסטי, גם מדעי כבר בשלב התיכון, אם זה מדעני העתיד, נוער שוחר מדע, ממש מהגילאים הצעירים ביותר, שולפים את החבר'ה האלה, מביאים אותם לאוניברסיטאות, אם זה חוגי העשרה אחר הצהריים, ומכיתה ט' ו-י' הטובים ביותר אפילו מתחילים ללמוד תארים אקדמיים ולצבור נקודות זכות אקדמיות כבר בשלב התיכון.
<דבורה מרגוליס: לגבי חסמי הכניסה.
<דבורה מרגוליס: למה שחבר הכנסת מלכיאלי אמר, לא יכולים להיות שני סוגים של תואר ראשון או תואר שני, כמו שלא יהיה רופא שלמד כאן או רופא שלמד שם.
<דבורה מרגוליס: ברגע שהמערכת מקבלת לידיה את האחריות להעניק תואר ראשון או תעודת מקצוע למישהו, לעובד סוציאלי, לרופא, לעורך דין, האוניברסיטאות לעולם לא יסכימו לעשות אבחנה בין סוגי לימודים, גם לא לטובת שום אוכלוסייה.
<דבורה מרגוליס: הרמה האקדמית לא תיפגע.
מיכאל מלכיאלי: בצד השני זה כן נמצא כי נשיא הטכניון אומר שלא מקבלים - - -
<דבורה מרגוליס: אני שלחתי SMS לנשיא הטכניון.
<דבורה מרגוליס: אני לא יודעת.
<דבורה מרגוליס: שמעתי את זה פעם ראשונה.
<דבורה מרגוליס: חבל שזה נאמר בפורום כזה בלי לבדוק.
יעקב מרגי: אדרבא דבורה, קחי את המידע, תבדקי.
<דבורה מרגוליס: אני מבקשת לבדוק.
<דבורה מרגוליס: אנחנו נגיב.
<דבורה מרגוליס: האוניברסיטאיות משקיעות המון משאבים גם באיתור של סטודנטים ותלמידים מצטיינים מהפריפריה וגם בליווי שלהם תוך כדי התואר.
<דבורה מרגוליס: בוודאי זה נכון לאוכלוסייה הערבית.
<דבורה מרגוליס: זה נכון גם לאוכלוסייה החרדית.
<דבורה מרגוליס: זה נכון גם לדרוזים והיד נטויה.
יעקב מרגי: אורה.
<אורה חכם: קודם כול, יש הבדל אם אנחנו מכינים את הצעירים עד בית גמר בית ספר היסודי כהלכה, ואז אם אנחנו עושים חצי עבודה.
<אורה חכם: אני חושבת שצריך פה להתמקד ולא רק להתמקד, מתכוונים לזה.
<אורה חכם: אולי יושב ראש הוועדה יזמין את ראשי הערים של כל הערים שמרגישות שיש להם חלקים מהפריפריה, גם בעיר גדולה יש חלקים מהפריפריה, לדיון מה הם עושים כדי להגביר את המודעות שצריך ללכת ללימודים אקדמיים כדי להרחיב את מצבם.
יעקב מרגי: יש ראשי רשויות שייאמר לזכותם, אני יודע שבעיריית נתיבות ראש העיר מעניק מלגה נוספת מהמלגות הקיימות לכל תלמיד שהוא תושב נתיבות.
יעקב מרגי: זו אמירה, זה עידוד.
<אורה חכם: זו אמירה.
<אורה חכם: אני לא בטוחה שאנחנו עושים מספיק בנושא הזה, ואשמח.
<אורה חכם: דבר שני, בדיון שהיה עם פרופ' זילברשץ על תפקיד המל"ג ותקציבה, שלחתי לה שאילתא אם היא מוכנה לבדוק איך מקדמים אוכלוסיות חלשות תהליך מדעי ולעודד, אז היא כתבה לי שזה לא מתפקידה, אז אולי אדוני יושב ראש הוועדה החשובה הזאת יואיל בטובו - - -
יעקב מרגי: לעשות את המחקר בעצמו?
<אורה חכם: לפנות באופן רשמי, שהיא צריכה כן לעשות.
<אורה חכם: זה מתפקידה לעודד אוכלוסיות חלשות ומתפקידה לעשות את המחקר ואפשר גם להקים את מל"ג ב' שזה התפקיד שלו.
<צחי יצחק מילגרום: חס וחלילה.
<אורה חכם: אני אומרת.
יעקב מרגי: טוב, זו דעתה, אבל אנחנו לא שם.
יעקב מרגי: בינט, בבקשה.
<גרשון בינט: גרשון בינט, אגף לחינוך חרדי בעיריית ירושלים.
<גרשון בינט: חשוב לי מאוד להגיד שהנושא של תואר שני מעורב זה כנראה משהו חדש וישנם מקומות שהם מלמדים בנפרד והם לא יודעים כי לפי מה שאני מבין, יכול להיות שהם יכולים ללמוד אבל בסוף לא יכירו להם את זה כתואר, ולכן כשפרופ' טרכטנברג דיבר על משהו קונקרטי, זה משהו קונקרטי.
<גרשון בינט: לפני שלושה שבועות היה כאן דיון.
<גרשון בינט: נדמה לי שאחת מהדוגמאות לנושא הזה, מה שישב פה הרב זאב.
<גרשון בינט: אף אחד לא רוצה להוריד את הרמה האקדמית, אבל בהחלט רוצים התאמה תרבותית.
<גרשון בינט: זה גם אינטרס של ערבים - - -
מיכאל מלכיאלי: אבל המל"ג טוען שאם לא ילמדו בנים ובנות ביחד, תרד הרמה האקדמית.
<גרשון בינט: אין לזה קשר לאקדמיה.
יעקב מרגי: בינט, זה תואר שני.
<גרשון בינט: לא, לא, אבל אני רוצה לקחת את זה למחוז הזה.
<גרשון בינט: המחוז שאני רוצה לקחת, שההתאמה צריכה להיות התאמה תרבותית חוץ מהרמה הלימודית האקדמית.
<גרשון בינט: הכול צריכים ללכת לקראת.
יעקב מרגי: מילגרום.
<צחי יצחק מילגרום: רק שתי מילים.
<צחי יצחק מילגרום: יש לנו קושי מאוד גדול גם לגייס מרצים לפריפריה.
<צחי יצחק מילגרום: לא עוזרים לנו בזה.
<צחי יצחק מילגרום: בקשות שלנו מהות"ת לעזרה בנושא של הקלות למשל בנושא של נסיעות או בנושאים אחרים.
<צחי יצחק מילגרום: אנחנו לא מקבלים את ההבנה הזאת שלה
<צחי יצחק מילגרום: ביא מרצים לפריפריה הרבה יותר קשה מאשר להביא מרצים למרכז הארץ ואנחנו מנסים לעבוד על זה שיתנו איזה שהם קריטריונים אחרים בנושא של גיוס והעסקת מרצים.
מיכאל מלכיאלי: גם לרופאים נתנו תגמול, מי שבא לפריפריה.
<צחי יצחק מילגרום: זה לא רק העניין של התגמול, זה עניין של אפשרות, של היקף העסקה.
<צחי יצחק מילגרום: ללכת לקראתנו.
<צחי יצחק מילגרום: דבר שני שאני מוכרח לומר אותו למרות שאולי זה לא בדיוק לנקודה עצמה.
<צחי יצחק מילגרום: שמחתי לשמוע על שיעור מורות חרדיות באקדמיה ל-5 יחידות.
<צחי יצחק מילגרום: מי שראה בשבוע שעבר ביום שלישי את יתד נאמן, הנחיה חד משמעית של מוסדות בית יעקב, אסור לקבל מורות שלמדו או השתלמו במסגרת אקדמית.
<צחי יצחק מילגרום: באנו זה פוגע.
יעקב מרגי: צחי, אני רוצה לשאול אותך שאלה.
יעקב מרגי: מה אתה רוצה שאני אגיד לך?
יעקב מרגי: נכון, יש יתד נאמן ויש חיים.
<צחי יצחק מילגרום: רציתי לשמוע את זה.
יעקב מרגי: אז אמרתי לך את זה.
יעקב מרגי: לגבי תואר שני אני יכול לומר לכם, יו"ר המל"ג ויו"ר הות"ת ברמה האישית חושבים שעדיין צריך לאפשר תואר שני לחרדים בלימוד נפרד, בכיתות נפרדות.
יעקב מרגי: מה לעשות שיש קבוצה אקטיביסטית של מרצים ופרופסוריות מרצות שממניעים כאלה ואחרים, אם אתם שואלים אותי, אני מעריך ואני לא מתבלבל בדרך כלל, לא טועה, שזה לא ממניעים של פגיעה במרחב הציבורי.
יעקב מרגי: אני לא ראיתי שבתואר ראשון נפגע המרחב הציבורי בכיתות נפרדות.
יעקב מרגי: יש תנועה אקטיביסטית שסוגיית חרדים באקדמיה זרה לה ממניעים לא ענייניים, לא רוצה לומר מאיזה מניעים, לכן יש התחייבות מהמל"ג.
יעקב מרגי: יו"ר הות"ת ויו"ר המל"ג התחייבו לי שאמנם העבירו את תוכנית החומש, התחייבו שתוך כדי יקיימו דיונים כדי להביא פתרון לנושא הזה.
יעקב מרגי: מאות ואלפי סטודנטים חרדים שכמהים ורוצים ללמוד לתואר שני, נמנע מהם.
יעקב מרגי: הוועדה מודה לחברי הכנסת המציעים, עבדאללה אבו מערוף וחבר הכנסת מיכאל מלכיאלי.
יעקב מרגי: הוועדה עמדה מקרוב על הפערים בין בוגרי מערכת החינוך המשתלבים בהשכלה הגבוהה, בין מרכז לפריפריה, בין החברה היהודית לחברה הערבית.
יעקב מרגי: הוועדה מברכת את משרד החינוך על כל הפעולות הדיפרנציאליות וקידום התלמידים מבתי ספר עם מדד בית ספרי חברתי נמוך.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד החינוך להגדיל את הקצב ואת התוכניות המצמצמות פערים ולהכין תוכנית שתביא בסופו של דבר לצמצום פערים במערכת החינוך והכנה להשכלה גבוהה.
יעקב מרגי: אותם סעיפים נאמר על המל"ג.
יעקב מרגי: מצד אחד אנחנו מברכים על כל הפעולות שנעשו עד כה ומבקשים להגדיל את הקצב ואת מספר התוכניות שיביאו לצמצום פערים.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת למל"ג לקדם דיון ולהגיש את מסקנותיו לוועדת החינוך בנושאים האלה, הן בצמצום פערים והן בין פריפריה למרכז ובין חברה יהודית לחברה ערבית וכן בסוגיית תארים שניים במגזר החרדי.
יעקב מרגי: אנחנו מבקשים לקבל את הסיכומים של הדיונים האלה לוועדת החינוך.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת לשקול תמריצים בהיקף העסקה ותמריצים שונים למרצים המעוניינים לעבוד כמרצים במוסדות להשכלה גבוהה בפריפריה.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת למוסדות להשכלה גבוהה ולמל"ג ולות"ת לתעדף בנקודות זכות נוספות או בקריטריונים נוספים לתלמידי תיכון מצטיינים.
יעקב מרגי: טוב, רבותיי, אני חושב שאין מה לעשות פה, אנחנו נלך הביתה.
<משה פדלון: לא, אני רוצה שתראו דברים יפים.
<משה פדלון: ההנחיה שלי לכל הגופים שילד שיד ההורים אינה משגת ייכנס לחוג.
<משה פדלון: אין 300 שקלים יירד ל-200, 150, 10 שקלים, אבל כל הילדים יהיו בחוגים, כולל בתנועות הנוער.
<משה פדלון: זו ההנחיה שלי ואנחנו נותנים הנחות.
נורית קורן: השנה זה קיים?
<משה פדלון: זה כבר קיים מרגע שנכנסתי.
יעקב מרגי: בימים האחרונים נכנסו מספר חברי כנסת יחד איתי בהידברות להביא למצב של חקיקה, שלא יהיה מצב שילד בישראל לא משתתף לפחות בחוג אחד או שניים.
יעקב מרגי: אז זה לא מובן מאליו שעירייה מיישמת את זה הלכה למעשה, דיפרנציאלית, זה מבורך.
<משה פדלון: אנחנו כרשות מכסים את א ותן הנחות.
<משה פדלון: ב'בני הרצליה' זה מסתכם ב-700,000-800,000 שקל.
<משה פדלון: ניקח את יול"א, ביול"א ישנן הנחות של כ-800,000 שקל לילדים ועוד אנחנו מחזיקים סייעות.
<משה פדלון: אף אחד לא מכיר בסייעות, זה עולה לך, כמה, יקי?
<יקי חרל"פ: סייעות רפואיות לילדים עם אלרגיות.
<יקי חרל"פ: משרד החינוך נותן להם מימון עד שעה שתיים, הילד רוצה להמשיך בצהרון, משרד החינוך מפסיק את המימון, העירייה והמרכזים הקהילתיים, אנחנו ביחד מממנים.
נורית קורן: יפה מאוד.
<משה פדלון: זה עולה לנו מאות אלפי שקלים.
<משה פדלון: זו הנחיה.
<משה פדלון: הנחיה למתנ"סים, לארגוני הספורט, לוועדי שכונות, בתי ספר, לאתר ילדים שלא מגיעים לפעילויות ואנחנו מממנים את זה.
<משה פדלון: כל הילדים בעיר נמצאים בפעילות.
<משה פדלון: זה בגדול העיר הרצליה.
<משה פדלון: בסך הכול רשות איתנה, גם המצוקות מגיעות לראש העירייה ואנחנו מטפלים עד לרמת הפרט.
<משה פדלון: אני מטפל כעת בשני ילדים קטנים שהגיעו לארץ, אין להם ביטוח רפואי, גם זה נופל על הרשות ואנחנו מטפלים בהם ומקפידים לסגור פערים.
<משה פדלון: סגרתי בית ספר בפריפריה, ביד התשעה, הילדים לומדים במרכז העיר וברוך ה' ההישגים שלהם משתווים לילדי המרכז.
<משה פדלון: אנחנו כל הזמן במגמה של צמצום פערים, לא רק אצל הילדים, גם אצל המבוגרים, וברוך ה' יש הצלחות, שרק יימשך ככה.
<משה פדלון: זה היום שלכם, אני פתחתי בעשר דקות שלי, אני אתן לתנועות הנוער פה להציג את מה שאתם הולכים לעשות עם כל המשמעויות.
<משה פדלון: בבקשה.
<חנן יזדי: שלום לכולם, חנן יזדי, יושב ראש מועצת התלמידים והנוער הארצית.
<חנן יזדי: שלום לך, אדוני ראש העיר, מר משה פדלון, יושב ראש ועדת החינוך, מר יעקב מרגי, חברי כנסת נכבדים, מנכ"ל העירייה, מכובדיי כולם, אני מצטער שאני לא יכול להזכיר את כולם.
<חנן יזדי: קודם כל אנחנו מודים לך על אירוח הסיור, לא מובן מאליו שרשות מקומית נרתמת.
<חנן יזדי: חשוב לי גם לציין את מועצת הנוער של הרצליה, שאנחנו רק שומעים ממנה דברים טובים שהיא עושה למען הנוער בעיר.
<חנן יזדי: ברכות ליושבת הראש החדשה שנבחרה, אנחנו נאחל לה גם בהזדמנות ובמעמד הזה הצלחה רבה בתפקיד.
יעקב מרגי: היא לא יכולה להצליח בלי שהיא פוקדת את הוועדה לפחות - - -
יהודה גליק: יש לה שם?
יהודה גליק: תגיד את השם שלה.
<חנן יזדי: עומר, יושבת ראש מועצת הנוער של הרצליה.
<חנן יזדי: אנחנו, מועצת התלמידים והנוער הארצית, במשפט אחד, כגוף הנבחר הרשמי והמייצג של בני הנוער בכל הארץ, בקשר מתמיד גם עם הרשויות המקומיות.
יעקב מרגי: אמרתי, כשיהודה הסיח את דעתך, היא לא יכולה להצליח בתפקידה אם היא לא פוקדת את הוועדה פעמיים שלוש.
<חנן יזדי: היא תבוא.
יהודה גליק: חנן הוא חבר מן המניין בוועדה.
<חנן יזדי: המועצה, כגוף הנבחר והמייצג, גם פועלת עם הרשויות המקומיות, עם השלטון המקומי וכמובן גם עם ועדת החינוך ואנחנו עוד נדבר על זה הרבה במהלך היום וגם בסיכום שלנו.
<חנן יזדי: אנחנו גם אחרי פרויקט כנסת צעירה שהיה הצלחה גדולה והפעיל את כל הוועדות וכל הוועדות בכנסת גם נרתמו, בעצם לענות גם על צרכי הנוער ואני חושב שזה מאוד מאוד חשוב.
<חנן יזדי: אז שוב אני מודה, ואני לא אאריך בדברים, על האירוח.
<חנן יזדי: תודה לך, אדוני ראש העיר, על האירוח.
<משה פדלון: בבקשה, יושבת ראש החדשה.
<עומר יאיר: שלום לכולם, בוקר טוב, בוקר טוב, ראש העיר, חברי כנסת, מכובדים יקרים.
<עומר יאיר: אני עומר יאיר, יושבת ראש מועצת התלמידים החדשה של הרצליה.
<עומר יאיר: אני רוצה לספר על שיתופי הפעולה שכבר התחילו להיות עם ראש העיר ועם העירייה ועם עפרה בל ומאיה כץ, בנוגע לספורט בהרצליה, שכבר התחיל להיות שיפור ומודעות לספורט, עם התחבורה הציבורית, עם הפגישה עם מאיה כץ עם מטרופולין.
<עומר יאיר: אני רוצה גם לספר שראש העיר הציע, עם שיתוף פעולה של בתי הספר בעיר.
<עומר יאיר: הצענו לעשות מחזוריות, כך שגם המועצות הבית ספריות יוכלו להרוויח כספים ולממן את המטרות שלהם.
<משה פדלון: מצ'ינג, שקל מול שקל, אמרתי.
<עומר יאיר: וראש העיר הציע שכל שקל שנקבל מהפחיות הוא יכפיל את הסכום.
יעקב מרגי: בקדנציה הראשונה שלי בכנסת הצעתי לבטל את תאגיד המחזור, לתת לבתי הספר לעשות את זה.
<משה פדלון: בוודאי.
יעקב מרגי: והייתה התנגדות.
יעקב מרגי: אני שמח ש - - -
<משה פדלון: בוא תראה מה קורה אצלנו בגני הילדים, עשרות אלפי בקבוקים מובאים על ידי הילדים בגנים.
<עומר יאיר: בזכותכם יוכלו להגשים את המטרות ולהכפיל יעדים.
<עומר יאיר: ועם מועצת הנוער הארצית והמחוזית, יש לנו נציגים ויש לנו את איתי שובל שהוא גם היה יו"ר המועצה המחוזית ואנחנו מודעים לכל מה שקורה עם כל המועצות בארץ, לרוב.
<עומר יאיר: אני מאחלת לכם יום נעים ועשייה רבה, תודה רבה.
<משה פדלון: בבקשה, כבוד היושב ראש.
יעקב מרגי: בוקר טוב לכולם, שבוע טוב.
יעקב מרגי: הכי כיף לבוא למקום שהדברים זזים ונעים.
יעקב מרגי: כל מה שנגע ראש העיר בסקירה, אני חייב לומר בגילוי נאות, בפעם האחרונה שישבתי כאן על המקום הזה בדיוק וראשת העיר ישבה כאן, גרמתי לעירייה להוציא 18 מיליון שאחר כך גדלו ל-22 מיליון.
מירב בן ארי: אל תגיד את המילה 'ראשת', זו מילה ממש מכוערת.
<משה פדלון: 40 מיליון.
יעקב מרגי: זה הגיע ל-40 מיליון?
יעקב מרגי: לא אכפת לי מקופת העירייה, העיקר שהאזרחים נהנים.
יעקב מרגי: בפעם השנייה האחרונה שהייתי כאן, זה היה בחנוכת אולם הספורט בוולפסון.
יעקב מרגי: אז אין ספק שאני לא מופתע כשאכן הדברים נעים ומסתדרים, אבל כל מה שנגע ראש העיר, אלה הדיונים שלנו בשגרה מול הצרכים והחסכים במקומות אחרים.
יעקב מרגי: כך צריך לשאוף, שכל ילד ישתתף בחוגים, המימון הדיפרנציאלי לאותם חלקים באוכלוסייה שלא יכולים לממן את החוגים ותנועות נוער ויום לימודים ארוך.
יעקב מרגי: כשראש העיר עושה את זה מעצמו, וולונטרית, אנחנו היום כדי לגרור את כל המערכת להסדרה מסוימת של מה שנקרא יום חינוך ארוך בגנים והלאה, להסדרה מסוימת, הצהרונים שהעיריות עשו, יול"א, אני חושב שזו מסגרת אידיאלית כשבמיוחד עם החשיבה הזו אנחנו היום מקיימים שולחן עגול, לא מחייב, בוועדת החינוך, מיוזמתי, וולונטרית, כדי לתת מענה לנושא הילדים עם האלרגיות באותן שעות שהם בחינוך הפורמלי.
יעקב מרגי: אז כל הכבוד על היוזמות.
יעקב מרגי: אנחנו באנו היום, אני אגיד לכם את האמת, לא לפרגן לעירייה, באנו לעקוב מקרוב אחרי הפעילות של מועצת התלמידים והנוער הארצית, אנחנו נסייר.
יעקב מרגי: אני מודה לראש העיר על האירוח, זה נותן רוח גבית.
יעקב מרגי: אני אומר לכם, אם מישהו חשב שהנוער במדינת ישראל פסיבי, אז מהקדנציה האחרונה של מועצת התלמידים והנוער הארצית הם כבר לא פסיביים, הם שותפים לעיצוב פניה של החברה בישראל, הם שותפים לעיצוב פניה ודמותה של מערכת החינוך במדינת ישראל, שותפים פעילים בדיוני ועדת החינוך.
יעקב מרגי: אני חושב שזה נכון, זה טוב וכשיש שיתופי פעולה ויש שילוב ידיים זה מכפיל כוח.
יעקב מרגי: אין לי ספק שיהיו תוצאות טובות וחיוביות לשיתוף הפעולה הזה.
<משה פדלון: תודה רבה, לפני שאנחנו נתפזר, ברשותך, היושב ראש, חברי הכנסת, תשורה קטנה.
<משה פדלון: והיושבת ראש החדשה, בואי לפה, את היום כלת האירוע.
<עומר יאיר: תודה רבה.
<משה פדלון: אני מאוד מודה לכם.
<משה פדלון: יש לנו עיר נהדרת, יש לנו תושבים נהדרים ויש לנו בני נוער מצוינים.
<משה פדלון: הזמן קצר, אבל ניקח את הנתון של אחוזי הגיוס - - -
נורית קורן: אדוני ראש העיר, סליחה שאני מפריעה לך, אבל, חברים, מאוד חשוב לי לומר את זה, אני תושבת הרצליה, מכירה את החינוך, יודעת שכל מה שהבטחת בבחירות קיימת, ובדקתי עכשיו על ה-10 שקלים לחוג.
נורית קורן: אני רוצה לומר, יש הרבה אנשים שלא יודעים שהייתי בבית ספר שז"ר גם מורה מחליפה וגם סייעת לילד ועם כל הניסיון הזה, חוץ מזה שגידלתי ארבעה ילדים בעיר, אז אני מביאה אותו לכנסת ואני עומדת על דברים לפעמים, גם בוועדת החינוך, מכיוון שהתנסיתי בכל כך.
נורית קורן: מה שהילדים האלה עושים במועצת התלמידים זה חשוב מאוד, לא פעם מגיעות לשולחן שלנו כחברי כנסת הצעות שהן הצעות מאוד חשובות וצריך לשים לב ואני רואה שאתה לוקח את זה לתשומת לבך ועושה.
נורית קורן: אני קיבלתי השבוע הצעה שאני הולכת לכתוב הצעת חוק, שבית הספר צריך ללמד כישורי חיים, כישורי חיים אמיתיים ברגע שמסיימים את כיתה י"ב, כמו להגיע לקופת חולים, ביטוח לאומי, משרד הפנים, חשבון בנק, כל הדברים האלה.
נורית קורן: אני אעביר את הצעת החוק לכל החברים.
<משה פדלון: יופי, סיור נעים וניפגש בהמשך.
<משה פדלון: (בסיור בבית ספר תיכון חדש)
<מתן: זה אחד התיכונים הגדולים בהרצליה ואחד המובילים שבהם.
<מתן: מועצת התלמידים בראשות תהילה יציגו את הפעילות שלהם.
<מתן: אם יש לכם שאלות אתם מוזמנים לשאול, בבקשה.
<ליאת תבור: אני חייבת לומר שלא סתם מתן אמר, התיכון הזה זה תיכון מדהים.
<ליאת תבור: יש פה מנהלת שבאמת כל כולה לב וערכים של חינוך חברתי.
<נחמה שלו: זה לא השעה עכשיו.
<ליאת תבור: עם מלווה של מועצת תלמידים, תהילה.
<נחמה שלו: זה נכון.
<ליאת תבור: וקבוצה של מועצת תלמידים מופלאה ומדהימה ורכזת חברתית, שרון ורווית גם פה.
<ליאת תבור: אנחנו צוות חינוך חברתי הכי גדול בעיר, בוא נגדיר את זה ככה.
<נחמה שלו: בוקר טוב, ברוכים הבאים בצל קורתנו, חברי כנסת יקרים, אנשי החינוך החברתי, תלמידי מענ"ה, מועצת התלמידים שלנו, תהילה, מובילת המועצה, מורים יקרים.
<נחמה שלו: אני יודעת את הרציונל שעומד מאחורי המועצה, כל מה שקשור לנושא המנהיגות ופיתוח המנהיגות והדמוקרטיה והשוויוניות וכו', אבל אני רוצה להגיד שלושה משפטים שעומדים לי בחזון האחר, כמובן לקדם את הדבר הזה.
<נחמה שלו: במסכת אבות בפרק ב', משנה ה', אומר 'במקום שאין אנשים השתדל להיות איש'.
<נחמה שלו: מפרשת המשנה, במקום שאין אנשי ציבור שתורמים לציבור השתדל אתה להיות במקום הזה.
<נחמה שלו: אני חושבת שמה שהמועצה הזאת עושה זה בדיוק לקחת את שרביט ההנהגה במקום הזה של מעבר להיות תלמיד להיות גם איש ציבור בתוך הציבוריות הבית ספרית, עם כל התנאים שמסביב, הקלים והקשים.
<נחמה שלו: עוד שני דברים שנראה לי נכון, שמובילים את המועצה.
<נחמה שלו: כבר אמר פעם אחד הרבנים שכל אדם בא לעולם בשביל לתקן משהו ואלה התיקונים הקטנים שאנחנו משתדלים לעשות בשביל להגדיל את מעורבות התלמידים ואת מעורבותם בקהילה.
<נחמה שלו: הדבר האחרון שהייתי רוצה להדגיש זה שזכויות לא דורשים, זכויות יוצרים ואנחנו משתדלים בתיכון חדש ליצור את הזכויות האלה.
<נחמה שלו: אני רוצה להודות לכם, מועצה יקרה, על כל העבודה, תהילה, על העבודה המקסימה והמדהימה שאתם עושים ביחד, על ההתגייסות וההתייצבות לכל פעילות כזאת ואחרת ואני חושבת שהדברים ידברו בעד עצמם.
<נחמה שלו: שיהיה לנו יום נעים.
<תהילה ויסברג: אני רק אגיד כמה מילים.
<תהילה ויסברג: אני אציג את עצמי, תהילה ויסברג, אני מלווה את המועצה זו השנה השנייה.
<תהילה ויסברג: אני שנה שלישית בחינוך, הגעתי לחינוך אחרי הסבה מקצועית משוק ההון שעסקתי 15 שנים, והאני מאמין שלי זה בעצם להביא את התלמידים לעולם האמיתי, לתת משהו קצת אחר, לתת להם ליזום ולדעת שבכל אחד ואחת מהם קיים יוזם, קיים מנהיג ואתם תראו איך זה בא לידי ביטוי פה.
<תהילה ויסברג: אני לא אכביר במילים כי אני רק מלווה אותם, אני איתם ביחד וזה שלהם.
<תהילה ויסברג: לפני שנתחיל נעשה סבב קטן.
<תהילה ויסברג: אני חייבת להגיד שלא כל המועצה נמצאת פה, רק נציגים מתוך המועצה, כי יש לנו מועצה ענקית.
<תהילה ויסברג: אז כל אחד רק יגיד אם אפשר את השם שלו, מאיזה שכבה ומה הוא מרגיש שהמועצה תרמה לו.
<גלי סער: אני גלי סער, תלמידה בי"א, שנה שנייה שלי במועצה, אני משמשת בתור דוברת ואני חושבת שהמועצה תרמה לי בפיתוח המנהיגות שלי.
<אריאל דוד וייס: אני אריאל דוד וייס, אני תלמיד שכבה י"א.
<אריאל דוד וייס: זו השנה השנייה שלי בגלגל המועצות, גם במועצה העירונית וגם במועצה הבית ספרית.
<אריאל דוד וייס: אני באמת מרגיש שהמועצה נותנת לי משהו שהוא משמעותי, משהו שאני באמת יכול לקום בבוקר ולהגיד שבשבילו אני קם, זה משהו שאתה מרגיש שהוא חלק מאוד גדול ממך.
<אריאל דוד וייס: אם זה לא מועצה, אז זה משהו אחר, אבל אני מרגיש שהמועצה זה דרך מאוד מאוד טובה שאפשר - - -
יעקב מרגי: אני חשבתי שאתה קם בגלל הבגרות בהיסטוריה.
<נחמה שלו: הבחור הזה, עם מדי הייצוג שלו, שייך לקבוצת דיפלומטיה ויחסים בינלאומיים שמשגררת את ישראל בכל מיני מקומות והיום הוא שייך גם לקבוצה שהגיעה ללוות את הילדים.
<אריאל דוד וייס: בעצם זה משהו מאוד משמעותי כי זה גם מפיג אותך מהלימודים, כי זה מאוד קשה ללמוד וללמוד וללמוד, אתה רוצה גם לעשות משהו ולתת מעצמך.
<אריאל דוד וייס: אז זה באמת מפתה המקום הזה, שאתה יכול להגיד 'עשיתי משהו', אתה יכול להיאחז במשהו שהוא מוחשי, בעשייה.
<נועה לחם: אני נועה לחם משכבת י"א, אני יושבת ראש המועצה.
<נועה לחם: מעבר לזה שהמועצה היא כיף לא נורמלי המועצה גם תרמה לי המון בזה שהיא חשפה אותי להתנדבויות בהמון מקומות שלא חשבתי שאני אגיע אליהם קודם.
<נועה לחם: מעבר לזה אני גם הרבה יותר מעורבת בחיים של השכבה שלי ושל שאר בית הספר.
<רפאל סבן: שלום, אני רפאל סבן, המועצה מאוד תרמה לי בכל מה שקשור להבעה, לדיבור עם אנשים וגם לקחת יוזמות ולתפעל פה דברים.
<ליאת תבור: רפאל סבן זכה בפעיל מצטיין מחוזי.
<מארק מיטלף: אני מאט מיטלס, אני בכיתה י"ב, אני סגן יושב ראש והמועצה נתנה לי את האומץ ואת הביטחון להתמודד לתפקידים מנהיגותיים, כמו סגן יושב ראש.
<שני: אני שני, שכבה י"א.
<שני: המועצה נתנה לי את המקום הכי טוב להתבטא בכל המובנים, אם זה להתחיל פרויקטים ולדעת איך לסיים אותם או להמשיך אותם הלאה.
<גפן: קוראים לי גפן, אני משכבה י"א, זו השנה השנייה שלי במועצת התלמידים.
<גפן: המועצה גרמה לי לפתח יכולת ביטוי וכושר ביטוי ולגרום לאנשים - - -
<שירן אמיר: אני שירן אמיר, משכבה י"א, שנה שנייה שלי במועצה.
<שירן אמיר: המועצה נתנה לי לראות בעיות שלא חשבתי שאני אראה ולעזור לילדים.
<יעל זכורוב: אני גם שנה שנייה שלי במועצה.
<יעל זכורוב: המועצה תרמה לי לראות בעיות ולחשוב על דרך פתרון של כל דבר.
<יהלי סברמן: קוראים לי יהלי סברמן, אני בשכבת י"א, שנה שנייה שלי במועצת התלמידים.
<יהלי סברמן: אני חושבת שמועצת התלמידים תרמה לי את היכולת להיות יותר קשובה לכלל התלמידים שנמצאים בתיכון, להיות יותר מעורבת וגם לדעת לנהל את לוח הזמנים שלי בהתאם לכלל העיסוקים שיש לי.
<יונתן: שלום, שמי יונתן, משכבת י"ב.
<יונתן: אני כבר שנה שישית, שלוש שנים בחטיבה ושלוש שנים פה.
<יונתן: מה שאני למדתי ממועצת התלמידים זה אולי לחשוב קצת מחוץ לקופסה, להבין דברים שלא תמיד ברורים.
<ליאת תבור: וזה פעיל במועצת התלמידים, שגם כל המשפחה הם במועצת התלמידים, האחים שלו - - -
<יונתן: שמונה.
<ליאת תבור: שמונה אחים, יש לנו המון פעילים במועצת התלמידים.
<סיון: אני סיון משכבה י"א.
<סיון: זאת השנה הראשונה שלי במועצה ואני ממש לא מתחרטת על אף רגע.
<סיון: מה שהמועצה תרמה לי זה בדומה למה שכולם אמרו פה, זה מאוד שיפר לי את יכולת ההתבטאות שלי ועבודה בצוות, פעולה עם המון אנשים, שיפר לי את היכולת לפתור בעיות בבית הספר ובכלל.
יהודה גליק: בקיצור, במקום שיעורי הבעה ללכת למועצת תלמידים.
<אדווה בכר: אני אדווה בכר, משכבת י', אני נציגה במענ"ה, המועצה האזורית של הרצליה, המועצה בשבילי זה משהו די גדול בחיים שלי.
<אדווה בכר: למדתי כושר מנהיגות.
<אדווה בכר: המועצה לימדה אותי איך לסדר לוח זמנים כמו שצריך, לתרום, להביא בלי שום שכר, בלי שום תמורה, להביא מעצמך ולהבין שיש אנשים שבאמת צריכים את זה ואתה יכול להתנדב בשבילם.
<חנן יזדי: אז ככה, רק כדי להציג מה הרציונל מאחורי היום.
<חנן יזדי: היום נעבור שלב אחרי שלב בכל הדבר הזה שנקרא מועצות התלמידים והנוער, גלגל מועצות התלמידים והנוער.
<חנן יזדי: עכשיו אנחנו נמצאים במועצת התלמידים של בית ספר תיכון חדש בהרצליה, אחר כך גם נודה כמובן.
<חנן יזדי: מכאן נמשיך לפגוש את מועצת הנוער העירונית של הרצליה, משם אנחנו נמשיך לפגוש את מועצת התלמידים והנוער המחוזית של מחוז תל אביב ומשם ניפגש עם המועצה הארצית.