GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב מרגי: מנסים?
<חיליק אברג'יל: כן.
<חיליק אברג'יל: גם בתוכניות שהמשרד מוביל וגם במערכות קשרים שלנו בחברה הערבית.
<חיליק אברג'יל: בירושלים, לדוגמה, התחושה היא שהמשאבים קיימים והרצון קיים, אבל פתיחת הלבבות אצל מנהלי בתי הספר ותלמודי התורה למיניהם לא קלה כל כך בגלל החשש מהנושא.
<חיליק אברג'יל: גם שם קמפיין ממוקד או קריאה ממוקדת וגם התאמה של התוכניות יפתחו את הלבבות.
יעקב מרגי: אני חושב שזה אפשרי ואני אתן לך עצה.
יעקב מרגי: בשיתוף עם רשתות החינוך, שזו המסה הקריטית, או להוביל יחד יוזמות עם המחוז החרדי.
יעקב מרגי: הוא יכול להגיע למקומות שאתה לא מגיע אליהם.
יעקב מרגי: מה גם שנקרא לו לתמרץ את זה, אז זה בכלל יעודד אותם.
<עזרא שמוש: בל תשחית.
יעקב מרגי: זה אחד מהציוויים.
<חיליק אברג'יל: אני חוזר ואומר תודה גדולה ושאפו גדול למשרד.
<חיליק אברג'יל: אנחנו מרגישים חוזק שם.
יעקב מרגי: עזרא שמוש, בבקשה.
<עזרא שמוש: תודה על ההזדמנות.
<עזרא שמוש: אני בטוח שכבודו מכיר - - -
יעקב מרגי: ודאי שמכיר, אבל תקרא אותו.
<עזרא שמוש: אוקיי.
<עזרא שמוש: ציטוט מקהלת רבא: "בשעה שברא הקדוש ברוך הוא את האדם הראשון, נטלו והחזירו על אילני גן העדן ואמר לו: ראה כמה מעשיי נאים ומשובחים הן, וכל מה שבראתי, בשבילך בראתי.
<עזרא שמוש: תן דעתך שלא תקלקל ותחריב את עולמי, שאם תקלקל, אין מי שיתקן אחריך.
<עזרא שמוש: " שמענו פה את הילדים ובאמת כל הכבוד למשרד החינוך.
<עזרא שמוש: אני כמבוגר חושב שצריך להביא את זה גם הביתה.
<עזרא שמוש: הילדים שבאים הביתה ומדברים עם ההורים, ההורים לא תמיד מבינים על מה הם מדברים.
<עזרא שמוש: זה נשמע אולי יומרני ומתנשא, אבל צריך לחנך את המבוגרים לשנות דפוסי התנהגות, שהם לא מרשעות או מרוע, אלא פשוט לא מודעים עד כמה בהתנהגות היום-יומית מזיקים לכדור הארץ ולאוויר.
<עזרא שמוש: אני לא אפרט כי כולם פה מכירים את מה שאני אומר.
<עזרא שמוש: יזמנו רעיון במרכז קיימות ראש העין, שאני קורא לו תחנת כוח וירטואלית.
יעקב מרגי: תסביר לנו מה זה.
<עזרא שמוש: עשינו ניסוי בכפר סבא – חבל שהם כבר יצאו – פיילוט עם חברת החשמל, עם 20 משפחות, עם משרד התשתיות והעירייה.
<עזרא שמוש: השתמשנו בעזרים טכנולוגיים שעוזרים לאנשים ללמוד על הצריכה.
<עזרא שמוש: ברגע שהם למדו, הם ידעו לחסוך.
<עזרא שמוש: הגענו להתייעלות של 30% אצל המשפחות, גם הקטנה בהוצאות החשמל וגם, כמובן, צמצום בשריפת פחם שהוא מזהם.
<עזרא שמוש: יש בישראל כ-2.5 מיליון בתי אב.
<עזרא שמוש: מספיק שכל בית אב יחסוך 2% או 5% או 10%.
<עזרא שמוש: ברגע שכל אחד מאתנו יתייעל, ולא משנה איך – אם הוא ייסע לעבודה באופניים פעם בשבוע והרכב שלו יפלוט פחות מזהמים, אם בבית הוא יקפיד להחליף את הנורות וכולי.
<עזרא שמוש: יש המון דרכים ואני לא רוצה להאריך.
<עזרא שמוש: פשוט להעלות את המודעות ולשנות דפוסי התנהגות של האזרחים.
<עזרא שמוש: דרך אגב, זכינו ב"קול קורא" בראש העין וכבוד ראש העיר הכריז על הקמת תחנת כוח וירטואלית.
<עזרא שמוש: אני אמרתי בישראל, אבל הוא הגדיל להגיד בעולם.
<עזרא שמוש: בימים אלה אנחנו מתחילים להקים את התחנה.
<עזרא שמוש: תודה רבה.
יעקב מרגי: תום, בבקשה, תציג את עצמך.
<תום: אני סטודנט שנה שנייה בפקולטה לחקלאות.
<תום: אני מגיע לכאן בתור סטודנט וגם פעיל סביבתי בקמפוס.
<תום: נפלא לראות את היום הזה.
<תום: אם דיברנו על חינוך סביבתי, זה באמת חינוך סביבתי הלכה למעשה לבוא לפה עם בתי ספר יסודיים וגם אנחנו, הסטודנטים.
<תום: דובר רבות על החינוך בבתי הספר היסודיים וגם הזכירו את הקמפוס הירוק.
<תום: אנחנו צריכים לדבר היום על הקמפוס הירוק הדור הבא, שזה לא רק החינוך והמחקר, שאלה הנושאים שבעיקר פועלים מהבחינה הסביבתית, אלא גם על תחום תשתיות, קשר לקהילה וגם של השקעת כספי האוניברסיטה, שהם כספים רבים, כידוע.
<תום: אצלנו, לדוגמה, קרוב לחצי מיליארד שקל מושקע הרבה פעמים בחברות מזהמות.
<תום: היום קיים תקן של קמפוס ירוק, אבל אנחנו רואים שיש פערים מאוד גדולים בין האוניברסיטאות השונות.
<תום: אצלנו מקבלים את התקן של קמפוס ירוק ומיד אחרי שקיבלו את התקן, כל הדברים שבשבילם קיבלו את התקן נעלמים.
<תום: המועצה הירוקה נעלמת וכדומה, ורק נזכרים בזה שוב כשבאים לחדש את התקן.
<תום: יש הרבה מה להתחזק בדבר הזה.
<תום: לחלק מהאוניברסיטאות יש יעדים ויש להם מישהו בשכר, שהוא בעל תפקיד שאחראי על תחום הקיימות, ויש מקומות שהדבר הזה בכלל לא קיים.
<תום: אנחנו במגמה ירוקה מקדמים שני פרויקטים מאוד רציניים של קידום הקיימות בקמפוסים.
<תום: הפרויקט הראשון הוא תחום ההשקעה האחראית, כלומר להעביר את ההשקעות של האוניברסיטאות, שמסתכמות במיליארדי שקלים, לעבר השקעה שלא פוגעת בסביבה אלא רק מקדמת את הסביבה.
<תום: הנושא השני הוא צמצום אנרגיה, צמצום טביעת רגל פחמנית ולא רק צמצום שלה אלא לגרום לכך שהאוניברסיטאות יהיו מקורות שמייצרות לעצמן אנרגיה ומייצרות לקהילה אנרגיה.
<תום: בתור מבני ציבור הרבה יותר קל לבנות שם פאנלים סולריים וכל מיני טכנולוגיות שמייצרות חשמל ואמצעים מקיימים.
יעקב מרגי: אם הקמפוסים צריכים הדרכה, הם יכולים לבוא לכנסת.
יעקב מרגי: הכנסת היא כנסת ירוקה.
<תום: בדיוק, וזה מגוחך שבמקומות בהם נעשה המחקר על הדברים האלה וחוקרים וסטודנטים לומדים על הסכנות בשינויי האקלים, לא מיישמים את הדברים האלה הלכה למעשה.
<תום: מאוד קל לאוניברסיטאות לחשוב שהמנדט היחיד שלהן הוא רק בתחום החינוך והמחקר, אבל הן מהוות דוגמה גם עבור הסטודנטים וגם עבור הקהילה הרחבה יותר.
<תום: לכן אנחנו קוראים ליעדים שקופים ומדידים לצמצום אנרגיה, להשקעה אחראית, למחקר סביבתי בשיתוף ציבור האוניברסיטה, לא רק הציבור הכללי אלא גם הסטודנטים והסגל, כמו שנעשה בהרבה מקומות.
<תום: אני אתן דוגמה מהעולם במקום שזה עובד בו יפה ואנחנו רואים גישה הוליסטית.
<תום: מדובר באוניברסיטת פרינסטון, שם יש קורס שפתוח לכל האוניברסיטה ובו הסטודנטים לוקחים על עצמם איזושהי משימה סביבתית שמשפיעה על העולם וממש מיישמים את זה כקורס.
<תום: הם מקבלים על זה נקודות זכות ליישם את זה בקמפוס.
<תום: ככה הם גם לומדים, הם גם הופכים את הקמפוס לסביבה יותר מקיימת ובסופו של דבר זה משהו שכולם מרוויחים ממנו, גם הסטודנטים, גם האוניברסיטה וכל מדינת ישראל.
יעקב מרגי: חגית גפן, בבקשה.
<חגית גפן: אני מנהלת "הרשת הירוקה", שזה ארגון חברתי-סביבתי.
<חגית גפן: אני רוצה לומר משהו שקצת מתסכל אותי.
<חגית גפן: לאורך השנים אני באה לוועדה שנה אחר שנה ואולי זה יישמע מאוד מצחיק אבל מעולם לא ראיתי פה את שר החינוך.
<חגית גפן: יש אנשים במערכת החינוך שעושים עבודה נפלאה ומכניסים אותנו למערכת החינוך.
יעקב מרגי: אני חייב להגן עליו, כשהוא מוזמן על ידינו הוא מגיע.
יעקב מרגי: לא לכל דיון אנחנו מזמינים שרים.
<חגית גפן: מערכת החינוך, השר עצמו מלמעלה, לא לוקח את הנושא הסביבתי ואומר: זה נושא חשוב ואני רוצה להכניס אותו, אלא עבודה קשה של אנשים.
יעקב מרגי: זו אמירה.
<חגית גפן: זו אמירה והיא לא נאמרה מעולם.
יעקב מרגי: על הנוכחות בוועדה - - -
<חגית גפן: יבואו ארגונים ירוקים כל שנה, יספרו כמה יפה אנחנו עושים וכל ארגון עושה עבודה נפלאה.
<חגית גפן: אנחנו עובדים בשיתופי פעולה.
יעקב מרגי: אני מאמין שנציגיו כאן יגיבו וידברו על זה.
<חגית גפן: אין לי טענות לאנשים במשרד אבל אני אומרת שזה צריך לבוא גם מלמעלה בצורה הרבה הרבה יותר דרמטית.
<חגית גפן: אני מאוד מצפה לראות את הנושא הסביבתי נכנס לעבודה גם אצל השר.
<חגית גפן: זו האמירה שלי.
יעקב מרגי: קשת גילמור, בבקשה.
<קשת גילמור: אני מנהלת אגף מדעי במשרד החינוך.
<קשת גילמור: אני רוצה לחזק את התודות על שיתוף הפעולה העמוק מאוד שהמשרד להגנת הסביבה עושה אתנו.
<קשת גילמור: המשרד להגנת הסביבה מממן את רוב הפעולות הקשורות לחינוך לקיימות במערכת החינוך והרבה מעבר למימון.
<קשת גילמור: גם ליווי יחד עם זיוית לינדר וגיא סמט, שעובדים יחד עם גב' חני פלג, שהיא הממונה על החינוך לקיימות באגף למדעים.
<קשת גילמור: הם הצליחו למדעים לכל קצוות ופינות משרד החינוך בצורה מאוד מרשימה.
<קשת גילמור: המטרה של משרד החינוך בנושא החינוך הסביבתי היא שבעיקר שתלמידים יבינו את הרקע המדעי, החברתי והכלכלי להשפעה על הסביבה.
<קשת גילמור: היינו מאוד רוצים שהחינוך הסביבתי-מדעי יהיה מחובר טוב עם החינוך לקיימות ושהבסיס לעקרונות ולהמלצות לאורך החיים המקיים, יהיו מובן לילדים.
<קשת גילמור: החינוך לקיימות מאוד רחב ומאוד עמוק בחינוך היסודי, בעיקר החינוך לקיימות.
<קשת גילמור: בחטיבות הביניים כבר נכנס גם החינוך הסביבתי-מדעי לתוכניות הלימודים גם בנושא חומרים בכימיה, גם בנושא פיסיקה – קרינה ואנרגיה, וגם בביולוגיה – אקולוגיה, מגוון ביולוגי וכולי.
<קשת גילמור: בחינוך העל-יסודי, בתיכון, כ-35% מכלל התלמידים לומדים מדעים ובכל תחומי המדעים נכנס החינוך הסביבתי-מדעי ממש בתוכניות הלימודים לבחינות הבגרות.
<קשת גילמור: בוודאי שמעתם בשנה-שנתיים האחרונות שמושם דגש חזק מאוד על חינוך ערכי.
<קשת גילמור: ערך הקיימות הוא הערך מהחשובים ביותר.
יעקב מרגי: תודה, חשוב מה שאמרת.
יעקב מרגי: חסר לי הקטע של התמרוץ.
יעקב מרגי: לגרור כמה שיותר מנהלי בתי ספר, כמה שיותר רשויות ומחלקות חינוך לשים את נושא הקיימות לפנים.
<קשת גילמור: בתוכניות הלימודים, בתחום מדעי הסביבה, 5,000 ילדים מסיימים כל שנה מדעי הסביבה ושם תחום הקיימות מאוד חזק.
<קשת גילמור: בכימיה, פיסיקה וביולוגיה, גם בלימודים לחמש יחידות.
<קשת גילמור: הילדים עושים עבודות חקר, בטח בכימיה ובפיסיקה ורובן המכריע במדעי הסביבה.
<קשת גילמור: זהו חקר על נושאים של השפעה על הסביבה.
<קשת גילמור: ההשפעה שלנו על ההורים היא דרך הילדים.
<קשת גילמור: אני לא יודעת עד כמה אנחנו מגיעים להורים ואני מסכימה שהחשיבות של הקהילה מסביב לבתי הספר הירוקים והקהילה שמסביב לבתי ספר שנבנו בבנייה ירוקה, היא קריטית.
<קשת גילמור: לא ברור לי עד כמה ההשפעה של הילדים על הקהילה.
יעקב מרגי: המשרד להגנת הסביבה, רציתם להוסיף לסיכום?
יעקב מרגי: התייחסות למה שנאמר, מעבר להצגה.
<זיוית לינדר: לאורך השנים, בזכות שיתוף פעולה עם משרד החינוך ועם הארגונים שמקדמים פעילות מאוד ענפה, גם המשרד מקצה יותר משאבים, כמו שהראינו לכם היום.
<זיוית לינדר: אנחנו כמובן היינו רוצים להגיע ליותר והיינו רוצים להגיע לחטיבה העליונה וגם לילדים שנמצאים בתיכון.
<זיוית לינדר: נאמרו פה דברים לגבי הקמפוסים, צריך להגיד שזה תהליך שאנחנו הובלנו לאורך השנים והיינו רוצים לראות אותו במקום שתיארת.
<זיוית לינדר: שוב, יש אילוצים וגורמים שלפעמים לא מאפשרים לנו להעביר תקציבים, למשל למוסדות המתוקצבים על ידי הוות"ת, שזה נושא שנמצא בתוך הדיאלוג הזה.
<זיוית לינדר: השר דיבר על החינוך המוכר שאינו רשמי.
<זיוית לינדר: היה לי חשוב להגיד שהמשרד הקצה השנה מיליון שקלים לעבודה עם המחוז החרדי במשרד החינוך, בפירוש מתוך רצון לתת מאמץ שם.
<זיוית לינדר: מדובר על ביצוע של הכשרות מורים וגם על מימון מדריכות שיהיו בכל מחוז ויקדמו את הנושא הזה מול בתי הספר של המחוז החרדי.
יעקב מרגי: אני מקווה שבשנה הבאה, כשנציג את פעילות המשרד - - -
<זיוית לינדר: יעלה קצת.
יעקב מרגי: לא, שייכנס בכלל למדידה.
<גלי דוידסון: אנחנו צריכים להכניס את זה למדידה.
<גלי דוידסון: שם יש פער גדול מדי.
<גלי דוידסון: אני חושב שקריאה שלך למחוז החרדי יכולה לסייע.
יעקב מרגי: אני רוצה לסכם כי אני רואה את שיוזמות הדיון הבא נכנסו לאולם חדורות מוטיבציה.
<אורי ארליך: קודם כל, אני חושב שהכיוון של המשרד, שמשקיע בהכשרה של מורים ונותן משאבים לרשויות המקומיות גם כדי להעצים אותן וגם כדי לראות שהן מקדמות חינוך מבוסס מקום, מאוד נכון בעיניי.
<אורי ארליך: אני חושב שכל חינוך הוא חינוך סביבתי ולכן הגישה שהציגה נציגת משרד החינוך, להכניס את החינוך הסביבתי לכל התחומים, הוא נכון.
<אורי ארליך: כנציג של רשות שאחראית על נכסי טבע, מורשת ונוף – אתמול הוכרזו חמש שמורות חדשות וגנים לאומיים – הכרזה היא צעד מאוד חשוב, אבל בסוף אנחנו צריכים את הנוער, את הילדים ואת הקהילות ולכן חיזוק הכיוון הזה מאוד קריטי.
<אורי ארליך: אני חושב שיש פה כמה הזדמנויות – התוכנית של משרד החינוך להתפתחות אישית ולמעורבות חברתית היא הזדמנות לקחת את בני הנוער ולחבר אותם גם לאתגר של שמירה על הסביבה.
<אורי ארליך: החוות החקלאיות של משרד החינוך, חברנו אליהן כדי לראות שתלמידים לוקחים מינים אדומים בסכנת הכחדה, מגדלים אותם ומשיבים אותם לסביבה.
<אורי ארליך: יש הזדמנות לקחת סטודנטים ולשלב אותם בפעילות.
<אורי ארליך: עשינו עכשיו ברהט מהלך הכשרת סטודנטיות, שמקבלות מלגה ומעבירות את כל התחום של סניטציה נכונה בכל בתי הספר ברהט.
<אורי ארליך: זה עוד כיוון שצריך לחזק.
<אורי ארליך: תודה.
יעקב מרגי: הוועדה מברכת ומודה לחברי הכנסת שיזמו ומובילים את היום הזה, יום הסביבה בכנסת, חבר הכנסת דב חנין וחבריו.
יעקב מרגי: הוועדה מברכת ומודה לשר להגנת הסביבה על השתתפותו בדיון והצגת פעילות משרדו בוועדה.
יעקב מרגי: הוועדה שמחה לשמוע על הגדלת תקציב המשרד לחינוך סביבתי.
יעקב מרגי: הוועדה שמחה לשמוע על פעילויות רבות שמתקיימות בבתי ספר רבים, החל מגני ילדים ועד מוסדות אקדמיים.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת לרשתות החינוך החרדיות להשתתף בחינוך הסביבתי ולמשרד למדוד את הפעילות, כפי הגרף שהוצג, כך שבפעם הבאה אכן יופיעו בגרפים הבאים מוסדות של החינוך המוכר שאינו רשמי.
יעקב מרגי: אני חושב שהמוטיבציה שם רק תלך ותגדל אם רק יעניינו אותם באפשרות.
יעקב מרגי: הוועדה מודה לבית ספר רמז בכפר סבא על הפעילות של בית ספר ירוק מתמיד ועל ההצגה המרגשת שנתנו לנו כאן.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת להמשך שיתוף הפעולה בין המשרד להגנת הסביבה למשרד החינוך.
יעקב מרגי: שיתוף הפעולה צריך להיות כזה ששני הצדדים יהיו אקטיביים ולא שצד אחד אקטיבי בסוגיית התקציב.
יעקב מרגי: אם גם משרד החינוך ישים יהיה מכפיל כוח.
יעקב מרגי: אם המשרד להגנת הסביבה שם ב-2017, אני חושב שזה לא נורא אם משרד החינוך ישים עוד 10 מיליון ויהיו 40 מיליון ואז נוכל להתגאות בכך שהכפלנו את הסכום הזה.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת לאוניברסיטת אריאל להצטרף למיזם הקמפוס הירוק.
יעקב מרגי: אם היא ביקשה ונאבקה להצטרף למשפחת האוניברסיטאות, שגם בנושא הקמפוס הירוק תצטרף.
יעקב מרגי: היא חסרה שם וחבל שהיא לא תהיה שם.
יעקב מרגי: כמו כן הוועדה קוראת לוועד ראשי המכללות המתוקצבות והלא-מתוקצבות.
יעקב מרגי: הנוכחות שלהן היא קצת יותר משליש ואני חושב שצריך להגדיל את מספר הקמפוסים הירוקים במכללות המתוקצבות והלא-מתוקצבות.
יעקב מרגי: אני קורא למשרד לפעול בקרב הקמפוסים.
יעקב מרגי: תודה רבה לכם על הדיון ובעוד ארבע דקות יתקיים הדיון הבא.
יעקב מרגי: 28.6.17, ד' בתמוז התשע"ז.
יעקב מרגי: על סדר-היום: מעקב אחר מסקנות הוועדה - תשלומי שכר עובדי הוראה.
יעקב מרגי: להזכירכם, בשנים האחרונות סוגיית שכר עובדי הוראה בתחילת שנת הלימודים עלה לכותרות בעקבות בירורי שכר רבים, עיכובי שכר ותקלות כאלה ואחרות.
יעקב מרגי: הוקמה ועדה – אם אני לא טועה, בראשות המנכ"לית הקודמת, הגב' מיכל כהן, שאנחנו מצליחים מהר מאוד להתגעגע אליה – זה לא טוב.
יעקב מרגי: הבטחנו שאנחנו נעקוב אחרי יישום מסקנות הוועדה.
יעקב מרגי: לכן ארצה – הבנתי שיש מצגת – שמשרד החינוך יציגו, האם אנחנו, אל"ף, עומדים במשימות, צפי, לקראת מה אנחנו הולכים.
יעקב מרגי: שלא נופתע.
<סוניה פרץ: אני סוניה פרץ.
<סוניה פרץ: אני סמנכ"לית ומנהלת אגף בכיר כוח אדם בהוראה.
<סוניה פרץ: יחד אתי נמצאים גם תמר כהן, מנהלת תחום בכיר, שכר עובדי הוראה, אביב מצא ממינהל תקשוב ומערכות מידע, ונעמי פגיר מלשכת המשנה למנכ"לית.
<סוניה פרץ: לפני שנצלול לסטטוס של ביצוע המלצות הוועדה אני רוצה להקדים ולומר, שהמשרד רואה חשיבות רבה בכל הנושא של קליטת מורים בתחילת שנת הלימודים, חשיבות רבה מאוד בכל הקשור לדיווח נכון של שכרם בתחילת שנת הלימודים.
<סוניה פרץ: עם פרסום הדוח הוקמו צוותים בין אגפיים בתוך המשרד.
<סוניה פרץ: נקבעה תוכנית עבודה מסודרת עם אבני דרך כדי לעמוד במשימות שהוגדרו.
<סוניה פרץ: לצד ביצוע המשימות הללו גם המשכנו לטייב את תהליכי ההיערכות שלנו בפתיחת שנת הלימודים.
<סוניה פרץ: המשימות של הדוח הן כוללות.
<סוניה פרץ: בתוך זה עשינו זום לשנת הלימודים התשע"ח – גם פה ניתן פירוט בהמשך.
<סוניה פרץ: חשוב להדגיש שמנהל בית הספר הוא גורם משמעותי בתהליך.
<סוניה פרץ: לכן מיקדנו את תשומת הלב בהיבט שקיימנו מפגשים עם כל מנהלי בתי הספר בארץ יחד עם הפיקוח, נציגי כוח אדם בהוראה וחשבות, על-מנת שמנהלי בתי הספר יכירו באופן ישיר את הגורמים שמטפלים בהם במחוז.
<סוניה פרץ: העמדנו לרשות מנהלי בתי הספר כלי עבודה וכלי בקרה כדי שהם יוכלו לדווח באופן נכון את המערכות של המורים, וכמובן, ייעלנו ושיפרנו תהליכי עבודה בתוך התהליך.
<סוניה פרץ: אנחנו מייחסים חשיבות רבה מאוד כאמור לעניין הזה.
<סוניה פרץ: לכן חלק ניכר מעבודתנו ברמת המטה זה גם לייצר את כלי הבקרה והמעקב השוטפים, על-מנת להיות במצב שאנחנו יודעים און ליין היכן צפויות בעיות, היכן יש פערים, היכן יש שגויים שצריך לטפל בהם.
<סוניה פרץ: נראה את זה בהמשך.
יעקב מרגי: בדיון הקודם עלה הצורך של שיתוף פעולה – גם של משרד האוצר והממונה על השכר באוצר, חשב כללי והמשרד.
יעקב מרגי: השת"פים האלה התקיימו?
<סוניה פרץ: אתאר את זה תוך כדי המצגת.
<סוניה פרץ: בכל הקשור להגברת השקיפות, המשימות שנוגעות להגברת השקיפות נגעו גם להנגשה דיגיטלית של המידע עבור ציבור המורים, גם שהמורים יידעו בדיוק און ליין היכן הם נמצאים בתוך כל התהליך.
<סוניה פרץ: תיקים דיגיטליים למנהל ולמפקח.
<סוניה פרץ: ברשותכם, אנו רוצים להראות קטעים קצרים מסרטונים שאנחנו הפקנו עבור המורים.
<סוניה פרץ: בואו נראה כיצד אנחנו ייצרנו כלי עבור המורה כדי לדעת היכן הוא עומד בתוך התהליך.
<סוניה פרץ: אמנם פיתחנו גם מרחבים פדגוגיים ופיתוח מקצועי, אבל מה שרלוונטי כרגע לוועדה – המטרה של הפיתוח הזה, שהעלינו במאי לטובת המורים היא כדי שהמורים יידעו און ליין מה קורה אתם.
<סוניה פרץ: כבר במאי העלינו את זה, ואנחנו עוקבים אחר כניסת המורים לדפים האישיים שלהם כדי לראות שהם יודעים אכן בדיוק מה קורה אתם מבחינת הדיווח שלהם לקראת שנת הלימודים הבאה.
יעקב מרגי: אתם מצפים לצעדים אקטיביים מצד המורים, או צעדים אקטיביים מצד המנהל, הפיקוח?
<סוניה פרץ: לאט-לאט אראה לך את הדברים.
<סוניה פרץ: כפי שאמרתי, גם למנהל פיתחנו כלים.
<סוניה פרץ: רגע לפני שנציג את הסרטון, חשוב לי לומר – למנהל יש מערכות שדרכן הוא מדווח את הנתונים על המורים.
<סוניה פרץ: עשינו בדיקה, היכן יש חסמים והיכן יש פערים.
<סוניה פרץ: ניסינו לתת מענה לכל החסמים האלה ולכל הפערים.
<סוניה פרץ: אחד הדברים שמאוד חשוב לנו לטפל בהם זה הפערים, כלומר להציג אותם ולטפל בהם.
<סוניה פרץ: לכן בפורטל שהעלינו השבוע לטובת מנהלי בתי הספר, יצרנו גם דוחות עבודה עבור המנהל.
<סוניה פרץ: אנחנו רוצים להראות קטע מתוך הפורטל הזה.
<סוניה פרץ: אביב, בבקשה.
<סוניה פרץ: המטרה, לצד העבודה במערכות התפעוליות, היא לראות במקום מרוכז, היכן מצבת המורים.
<סוניה פרץ: יש גם מכוונים שמראים: הכול בסדר, יש בעיה, למי צריך לפנות כדי לפתור את הבעיה.
<סוניה פרץ: המטרה בסופו של דבר, שכשמפקח בית הספר נמצא בשיח עם המנהל, המנהל בשיח עם המחוז – יודעים בדיוק היכן הפערים, במי צריך לטפל.
<סוניה פרץ: כמובן, אנחנו במצב של דוחות שבועיים מול המחוז – אני מדברת עלינו ברמת מטה, מול המחוז, כדי לראות שאכן אנחנו מטפלים בכל הפערים האלה.
<סוניה פרץ: בכל הקשור לטיוב, ייעול תהליכי השכר, אחד הטריגרים לנושא השכר בפתיחת השנה היה עניין הנסיעות.
<סוניה פרץ: פה התקיימו דיונים רבים בראשות מנכ"ל משרד האוצר יחד עם החשב הכללי, יחד עם אגף התקציבים.
<סוניה פרץ: נתנו פה מענה, מיפינו אוכלוסיות חריגות.
<סוניה פרץ: הגדרנו את הכללים בכל הקשור לנסיעות.
<סוניה פרץ: גם פיתחנו מחשבון סימולציית שכר.
<סוניה פרץ: כרגע אנחנו מפעילים אותו ברמה פנימית בעוד כשבועיים נעלה אותו, כך שעובד הוראה או מועמד להוראה יוכל לשים את הנתונים האישיים שלו, ולדעת פחות או יותר מה צפי השכר שלו.
<סוניה פרץ: מכיוון שחלק גדול מההמלצות נוגע לטיוב ופיתוח מערכות ממוחשבות, אנחנו בתהליך של- - -
יעקב מרגי: לפני כן, מהדף הקודם, סוגיית המקדמות היתה כמעט בעוכריכם.
<סוניה פרץ: המקדמות של השכר?
יעקב מרגי: אנחנו כרגע עוסקים בנושא הנסיעות.
יעקב מרגי: מקדמה, מטיבה גובים אותה.
יעקב מרגי: המורים, מצד אחד, קיבלו מקדמות.
יעקב מרגי: היה שלב שהנושא לא טופל, או פתאום קשה להם להחזיר את המקדמה במלואה.
יעקב מרגי: השאלה, אם הפקתם לקחים בסוגיה הזאת.
<תמר כהן: אם בכל שנה אנחנו מצפים לדיווחי מורים, השנה מורים שלא ראינו שינויים במקום העבודה שלהם ומקום המגורים שלהם, אנחנו נקים את הנסיעות מחדש.
<תמר כהן: עדיין תישאר דלתא שתצטרך לדווח לנו, אבל בהחלט הפקנו לקחים ובהחלט בנינו תהליכים שנוכל לוותר על הדיווח ונוכל לוותר על מתן מקדמות.
יעקב מרגי: זה יצמצם.
<תמר כהן: בהחלט.
יעקב מרגי: צריך להבין שהבעיה לא תיפתר, בגלל הדינמיקה של השינויים, אבל השאלה, אם הפקתם- - -
<תמר כהן: כשאנחנו מזהים שאין שינוי במקום העבודה, מקום מגורים, אנחנו נקים את זה מחדש.
<תמר כהן: זה רוב האוכלוסייה ועדיין מורים- - -
יעקב מרגי: ללא דיווח.
יעקב מרגי: כי זה מצמצם את ההופעה ב- - -
<תמר כהן: 60%.
<תמר כהן: 60% לא משנים מקום מגורים או מקום עבודה.
<תמר כהן: ועדיין עובדי הוראה שאנחנו רואים שלא היו להם תשלומי משרות, ניתן מקדמות – לא יותר משלושה חודשים, כדי לא לייצר קושי בהחזר.
<סוניה פרץ: כמו שאמרתי, אנחנו גם בתהליך של עדכון המערכות הממוחשבות, גם בכל הקשור למערכות שנוגעות לכך שעובד הוראה, תהיה לו מערכת מקוונת חדשה.
<סוניה פרץ: טייבנו ושיפרנו מערכות קיימות.
<סוניה פרץ: גם בתהליכי עבודה שלנו, בכל הקשור לשיבוץ מדריכים, הקדמנו את כל התהליך בכחודשיים, ואת העברת סלי השעות, שזה חלק מהמשאבים שעומדים לרשות מנהל בית הספר, כדי שיוכל לשבץ את המורים.
יעקב מרגי: כלומר הפנמתם את האמירה שתחילת שנת הלימודים זה - 1 בספטמבר מבחינת המטה; זה ב-30 ביולי.
<סוניה פרץ: זו הפנמה ארוכת שנים.
יעקב מרגי: לא הרגשנו אותה.
יעקב מרגי: אני שמח שכיוונתי לדעת גדולים, אבל אני מזהה אותה בהרבה תחומים שקשורים למשרד החינוך.
<סוניה פרץ: אני רוצה גם לתאר את חיזוק ממשקי העבודה עם השותפים בתהליך.
<סוניה פרץ: אנחנו עורכים בימים אלה שינוי ארגוני במבנה הגזברות וכוח אדם יחד עם נציבות שירות המדינה.
<סוניה פרץ: המטרה היא בסופו של דבר להדק את ממשקי העבודה ביניהם ולייעל את תהליכי העבודה.
<סוניה פרץ: יש לנו צוות עבודה קבוע עם הרשויות והבעלויות.
<סוניה פרץ: לכל מה שקשור להעסקת המורים בבעלויות – אני מזכירה, המורים בבעלויות.
<סוניה פרץ: המעסיקים הישירים שלהם זה הבעלויות.
<סוניה פרץ: אז גם שם יש תהליכי עבודה שלהם מולנו.
<סוניה פרץ: אנו מקיימים שיח שוטף כדי שגם שם היערכות הבעלויות תהיה מדויקת.
<סוניה פרץ: אנחנו בתהליך מינוי של בעל תפקיד בתוך המשרד, שיהיה מתאם קבוע בין המשרד לבין הרשויות.
יעקב מרגי: גם בשלב הזה.
יעקב מרגי: בדיונים שהיו, עלתה תמונת מצב כמעט בלתי אפשרית, שמספר האנשים שמטפלים בענייני שכר וכמות המורים היתה לא סבירה.
יעקב מרגי: אתם מדברים על רה ארגון באגף השכר.
יעקב מרגי: נתתם דעתכם על כך שהמענה – אל"ף, יהיה מיידי, מהיר יותר, כי אז צצה טענה – אני חושב שאת היית אתנו, ואמרת שאנחנו כמה עובדות, שמטפלות?
<תמר כהן: זה עובד אחד לכמה מאות עובדים.
יעקב מרגי: תחילת שנה, כשהדינמיקה היא גדולה, של שינויים וכמויות אדירות, אין ספק שכשמורה פונה לטיפול, זה לוקח זמן.
יעקב מרגי: השאלה אם הרב ארגון שאת מדברת עליו מדבר על תהליך הזרימה?
<סוניה פרץ: הרב ארגון שאני מדברת עליו לא נוגע לתוספות של תקנים.
יעקב מרגי: לא רוצה תקנים.
יעקב מרגי: תהליך עבודה.
<סוניה פרץ: הרב ארגון, בהחלט מטרתו לשפר ולייעל תהליכים.
<סוניה פרץ: יתרה מזאת, אנחנו כל הזמן מנסים לאפיין את התהליכים, שאפשר לעשות אותם בצורה מקוונת, ולחסוך למורה את הפנייה הפיזית, ההגעה הפיזית.
<סוניה פרץ: ההגעה הזאת והפנייה הזאת קיימות תמיד, אבל אתן דוגמה ממה שהראינו קודם.
<סוניה פרץ: אחד האישורים המשמעותיים למורה, במיוחד למורים בבעלויות, זה אישור שנקרא נתוני העסקה.
<סוניה פרץ: זה אישור שמגדיר מה הרכיבים שמשפיעים על השכר שלו, הדרגה שלו, הוותק שלו, הגמולים שהוא צבר.
<סוניה פרץ: כשאנחנו ראינו שמדובר באלפי פניות, הפכנו את הטופס הזה בתהליך הפורטל המקוון לטופס שחתום דיגיטלית.
<סוניה פרץ: המורה היום יכול בעצמו להיכנס, להפיק את הקובץ הזה, ככל שהנתונים שלו לא השתנו.
<סוניה פרץ: יתרה מזאת, לבעלויות אנחנו משקפים און ליין את המידע הזה, כך שהם לא צריכים שהמורה יביא את האישור הזה מכוח אדם בהוראה במשרד החינוך; הם יכולים לראות אותו ישירות מאתנו כדי שיוכלו לחשב להם את השכר.
יעקב מרגי: דבר שלא היה בעבר.
<סוניה פרץ: בעבר המורה היה צריך להגיע לכוח אדם בהוראה, להוציא את האישור, להביא אותו לבעלות.
<סוניה פרץ: עכשיו אמנם יכול לקבל את זה, אם הוא רוצה שזה יהיה לנגד עיניו.
<סוניה פרץ: הבעלות לא חייבת לחכות שהומרה יגיע – אנחנו משקפים לה את המידע הזה כדי שתוכל לחשב את השכר בזמן.
<סוניה פרץ: כמובן, לפי הנתונים שמופיעים בידינו.
<סוניה פרץ: אם חל שינוי אצל המורה, אם עבר מדרגה זו לאחרת ולא עדכן – זה משהו שבאחריותו, והוא יצטרך לשאת את הדבר הזה.
יעקב מרגי: אבל מרגע שהוא עדכן, זה תהליך ידידותי?
יעקב מרגי: הוא לא עובר איזה שמונים אישורים ולחכות חודש, חודשיים?
<סוניה פרץ: בעיקרון באמת ייעלנו גם תהליכי עבודה אצלנו וגם את המערכות.
<סוניה פרץ: כמובן, תמיד יש מה לשפר ומה לייעל.
<סוניה פרץ: אנחנו לעולם לא נחים על זרי הדפנה.
<סוניה פרץ: בכל הקשור לשיפור השירות, כפי שאמרתי, באמת הקדשנו את החודשים מרס עד יוני כמעט למפגשים אישיים של מנהלי בתי הספר עם הצוותים במחוזות, גם להיכרות אישית, גם לתיאום ציפיות, כדי שמנהל בית הספר בסופו של דבר יידע מול מי הוא עובד בגישה ישירה ולא בדרך עקיפה.
<סוניה פרץ: אנחנו נותנים שירותים במרכזי פסגה בפריפריה, בעיקר בצפון ובדרום, למורים שמרוחקים מהמחוזות, במועדים שאנחנו מפרסמים אותם מראש.
<סוניה פרץ: אנחנו מתכוונים להפעיל מערכת לזימון תורים במחוזות, כך שמורה יזמין את התור ויוכל להגיע – לא יגיע באופן בלתי צפוי.
<סוניה פרץ: בימים אלה אנחנו מפעילים פילוט במחוז דרום כדי ליישם אותו בכל הארץ.
<סוניה פרץ: אנחנו נערכים גם למוקד טלפוני ארצי- - -
יעקב מרגי: חסר לי הקטע האקטיבי של המשרד, של המחוז כלפי מנהל בית הספר.
יעקב מרגי: אחד הליקויים שהצבענו עליו טרם שהפרשה התפוצצה זה שהנתונים מגיעים מהמנהלים באיחור.
יעקב מרגי: השאלה, הצד האקטיבי של המפקח.
<סוניה פרץ: ברשותך, אשלים את המצגת.
<סוניה פרץ: אני מקווה שאתן תשובות לשאלות.
<סוניה פרץ: כאמור אנחנו מנסים לאפיין את התהליכים המרכזיים, את הפעולות המרכזיות של המורים, ולהפוך אותן לטפסים מקוונים, טפסים דיגיטליים.
<סוניה פרץ: כפי שהיום את רוב השירותים שלנו מהבנק אנחנו יכולים לעשות באמצעות הנייד, זאת השאיפה שלנו בסופו של דבר.
<סוניה פרץ: לכן העלינו כמה טפסים דיגיטליים, ואנחנו כל הזמן בתהליך.
<סוניה פרץ: קיימנו כנסים בכל המכללות להכשרת עובדי הוראה ובאוניברסיטאות לפרחי ההוראה.
<סוניה פרץ: הכנסים הללו הצגנו בהם את הנושאים המרכזיים שמורה או פרח הוראה צריך להכיר בעת קליטתו במשרד החינוך.
<סוניה פרץ: באופן שוטף אנחנו מקיימים השתלמויות לעובדי כוח אדם בהוראה בגזברויות.
<סוניה פרץ: תיאמנו עם אבנר ראש"ה שני מהלכי הכשרת מנהלים.
<סוניה פרץ: באוגוסט נקיים מפגש הכשרה למנהלים החדשים שמתמנים בימים אלה כדי לתאר תהליכים מרכזיים של תנאי העסקה בשכר מורים.
<סוניה פרץ: במקביל אנחנו גם נערכים ליחידת תוכן אחת בכל המפגשים של המנהלים במהלך שנת הלימודים, המנהלים הוותיקים, ובימים אלה אנו מקיימים כנסים לעובדי הוראה פורשים לגמלאות.
<סוניה פרץ: מבחינת השירות במחוז, יצרנו מצב שבו אם מורה מגיע עם סוגיה מסוימת, אותו פקיד מטפל בו בהיבט הזה שגם אם זה נושא ששייך לגורם אחר, הוא מלווה אותו, מנחה אותו, לא מגלגל אותו.
<סוניה פרץ: מכיוון שתלוש השכר של המורים הוא תלוש מורכב, בשל הרפורמות, הפקנו סרטון שברשות
<סוניה פרץ: כם נראה דקה ממנו, לציבור המורים.
דב חנין: רק שאלה – משכה את תשומת לבי המשבצת של ותק בצה"ל.
<סוניה פרץ: השירות הצבאי שלך.
<סוניה פרץ: הוא התחיל בשכר של המורים – לא למורים שבאופק חדש, אבל לציבור המורים שעובדים או טרום רפורמות או בעוז לתמורה.
<סוניה פרץ: זה רכיב בשכר.
דב חנין: מה גודלו של הרכיב הזה?
<סוניה פרץ: תלוי בשנים.
יעקב מרגי: כל המגזר הציבורי – ותק צה"לי- - -
עודד פורר: לאופק חדש לא מוכר הוותק הצה"לי?
<סוניה פרץ: זה חלק מתנאי השכר שהוגדר בהסכם.