GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירב בן ארי: ראיתי את הנתונים, קראתי ותיכף הם גם יוצגו במצגת.
מירב בן ארי: המצב לא טוב בכלל.
מירב בן ארי: הוא מאוד מטריד אותי, כי בסופו של דבר יש לנו כמות כל כך נמוכה של סטודנטים וסטודנטיות שנכנסים להשכלה הגבוהה, אבל, כמו שאמרת, היא בדיסוננס עצום לתיכונים.
מירב בן ארי: זאת אומרת שאם בתיכונים המגזר הדרוזי באמת מוביל, ראינו בבית ג'אן, היינו שם שלוש פעמים, התיכון שם מוביל אבל זה לא רק בית ג'אן אלא בכלל, יש כל כך הרבה יישובים דרוזים שמובילים בתיכונים ובדיוק הפוך באקדמיה, אז משהו פה לא עובד וזו הסיבה לדיון.
מירב בן ארי: יש לנו בעיה במדינת ישראל עם חסם כניסה ידוע, לאתיופים, ערבים, חרדים ודרוזים, אבל הנקודה המטרידה ביותר, ולכן ביקשתי דיון מיוחד על הדרוזים, היא הנושא של ההשכלה הגבוהה ובכלל, החיבור של התיכון לאקדמיה, כי יש פער.
מירב בן ארי: גם השירות הצבאי הוא נתון מאוד חשוב בעיניי ואני מודה, אני התקבלתי, שתדע, גנאים, לאקדמיה, בגלל השירות הצבאי שלי.
מירב בן ארי: אני אספר לכם שבבינת
מירב בן ארי: חומי הייתה ועדה מיוחדת ליוצאי צבא.
מירב בן ארי: לא הספקתי לעשות פסיכומטרי, הייתה לי רק בגרות וכשהגעתי לוועדה לקחו בבינתחומי חבר'ה שהיו חמש שנים בצבא.
מירב בן ארי: זאת אומרת, לא הסתכלו על הפסיכומטרי שלי, אלא אמרו לי, זה היה כבר חודש אוגוסט, שאלו אותי מהו הממוצע של הבגרות והוא היה מאה, אבל לא היה לי ציון פסיכומטרי, אז יש ועדה מיוחדת בבינתחומי, אני לא יודעת מה קורה במכללות אחרות, אבל שם, אם את או אתה שירתם מעל חמש שנים ביחידה לוחמת או מובחרת אז יש ועדה מיוחדת שמתכנסת כדי לתת אפשרות להתקבל ללימודים.
מירב בן ארי: אני אספר לכם שעברתי את הוועדה, הנה יוסי חברי הצטרף, ובזכות זה נכנסתי ללימודים האקדמאים.
מירב בן ארי: יכול להיות שהייתי לוקחת שנה, יכול להיות שהייתי מצליחה בפסיכומטרי, לא יודעת, לא בטוחה.
מירב בן ארי: מה שכן, ראו בי מעבר למספר או מעבר לציון.
מירב בן ארי: לצערי, זה לא קורה במוסדות אקדמיים אחרים, אבל כן היה לי חשוב להכניס את הנתון הזה, כי אני באופן אישי קיבלתי הזדמנות בגלל השירות הצבאי.
מירב בן ארי: זו גם נקודה שאנחנו נתייחס אליה, כי בעיניי, אנחנו צריכים לראות מעבר לתעודת בגרות, לראות את המכלול של אותו איש או אותה אישה, שמועמדים ללימודים אקדמיים ולתת להם עדיפות.
מירב בן ארי: זו הפתיחה שלי שהיה לי חשוב לומר.
אוסאמה סעדי: לא הבנתי בקשר לשירות הצבאי שלך, שזה חסם?
אוסאמה סעדי: מה הכוונה חסם?
מירב בן ארי: לא, נתנו לי הזדמנות בגלל השירות הצבאי, בגלל שהייתי חמש שנים.
מירב בן ארי: נתנו לי הזדמנות שלא קיבלתי בשום מוסד אחר.
מירב בן ארי: לפני שאנחנו נתחיל אני רוצה שנציג את המצגת.
מירב בן ארי: כל אחד שמדבר שם ותפקיד לפרוטוקול.
<עסאף באדר: צהריים טובים לכולם.
<עסאף באדר: לי קוראים עסאף באדר, אני יושב ראש ועד הורים של המגזר הדרוזי, חבר הנהלה בארצי וסגן יו"ר ועד ארצי.
<עסאף באדר: אנחנו הכנו את המצגת אחרי עבודת שטח, גם מול המל"ג וגם מול המון גופים ותלמידים שניסו להיכנס למוסדות להשכלה גבוהה.
<עסאף באדר: הכנו מצגת קצרה, שהיא ממצה ומתאימה ליעדים ולמטרות שלנו.
<עסאף באדר: אם נשים לב לשקף הראשון אז בסך הכול יש לנו 41,266 תלמידים, כולל גנים שהם 1.9 מכלל התלמידים במערכת החינוך במדינת ישראל.
<עסאף באדר: השקף הבא מציג את נתוני הבגרות ואם תשימו לב, הצבע הכחול זה המגזר הדרוזי.
<עסאף באדר: ב"זכאי בגרות" אנחנו מופיעים במקום הכי גבוה במדינה, מעל המגזר העברי וגם מעל מגזר המיעוטים.
<עסאף באדר: השקף הבא, שזה תנאי סף וקבלה לאקדמיה ולאוניברסיטאות, נשים לב שהכחול הוא בתחתית.
<עסאף באדר: זאת אומרת נכון שאנחנו בזכאי בגרות מספר אחד במדינה אבל כשבאים להתקבל לאקדמיה אנחנו נמצאים בתחתית נתוני הסף שנדרשים להיקלט לאקדמיה.
אוסאמה סעדי: הקו הכחול הוא הכניסה לאקדמיה?
<עסאף באדר: הכחול מייצג את המגזר הדרוזי יחסית למגזרים אחרים.
<עסאף באדר: הירוק זה החינוך העברי, האדום הוא מגזר מיעוטים והכחול - - -
חנין זועבי: ערבים, ערבים - - -
אוסאמה סעדי: מיעוטים?
אוסאמה סעדי: גם אתם מיעוטים, כולנו מיעוטים.
מירב בן ארי: חבר'ה, זה כללי וזה ספציפי.
<עסאף באדר: בגדול במשרד החינוך יש חינוך דרוזי ובמל"ג אין חינוך דרוזי.
<עסאף באדר: בגלל זה הנתונים פה מתערבבים וזה קצת מקשה.
<עסאף באדר: אני אתייחס לזה בהמשך.
<עסאף באדר: מבחינת התלמידים שנקלטים באקדמיה, סך הכול נקלטו בשנים 2014-15 1.36%, שהם כמעט 1.4% מתוך 1.9% שזה פער עצום.
אוסאמה סעדי: באותו שקף או שהעברת דף?
<עסאף באדר: השקף הזה מראה כמה תלמידים נקלטו באקדמיה, פה כה נקלטו 1.4 מול 1.9.
<עסאף באדר: הממוצע הסטטיסטי של קליטה באקדמיה זה בהתאם לכמות התלמידים בתוך משרד החינוך.
<עסאף באדר: אם אני 1.9 אז צריך להיות באקדמיה 1.9, זה כך בכל המדינה.
<עסאף באדר: כבר פה יש פספוס של 0.5% וזה בדריכת רגל הראשונה.
<עסאף באדר: אנחנו מדברים על 1.4 שזה המון, אחרי מגזר המיעוטים והמגזר העברי.
<עסאף באדר: אם נעבור לשקף הבא, נשים לב שמי שמסיים תואר, מתוך אלה שנקלטו עוד נפלטים תלמידים.
<עסאף באדר: אנחנו מתייצבים בסוף על 1.2, ואם נשים לב לפילוח, שימו לב למלל למעלה, בסך הכול יש לנו 776 תלמידים שמתוכם 517 בנות ו-259 תלמידים.
<עסאף באדר: הפער הזה או הנתון העובדתי הזה נוצר בגלל חוק שירות חובה, שהתלמידים שלנו הולכים לשירות חובה והבנות לא הולכות, אז הן הולכות לאקדמיה - - -
מירב בן ארי: קודם כל, לאט לאט, אנחנו מנסים פה לעכל את הנתונים ולהבין.
מירב בן ארי: אתה אומר שבשנים 2014-15, 776 בוגרים דרוזים, באחוז - - -
<עסאף באדר: הם 1.2%.
<עסאף באדר: 1.2% לפי השקף הקודם.
מירב בן ארי: מתוך כלל האוכלוסייה הדרוזית בשנה?
<עסאף באדר: בשנים 2014-15, אלה המוסמכים שקיבלו תארים.
מירב בן ארי: אין 14'-15', או שסיימת ב-14' או שסיימת ב-15'.
<עסאף באדר: ב-15'.
מירב בן ארי: בשנת 2015, 776 בוגרים דרוזים, 517 נשים, 259 גברים, 538 תואר ראשון, 217 תואר שני ורק 5 סיימו תואר שלישי.
יוסי יונה: כדי להרחיב את השאלה, הגרף הזה הוא למעשה פירוש מספרי של הדף הקודם, של ה-1.4%.
<עסאף באדר: בדיוק, %1.4 נקלטו.
אוסאמה סעדי: אלה שסיימו וקיבלו תארים זה 1.2%.
מירב בן ארי: כמה דרוזים יש במדינת ישראל באופן כללי?
<עסאף באדר: 120,000 בלי רמת הגולן.
מופיד מרעי: 1.7%, 130,000 ומשהו.
יוסי יונה: בכל מקרה, הפער הוא חמישה.
יוסי יונה: אם זה היה יחסי לשכבת הגיל אז זה היה מגיע ל-1.9, אבל זה מגיע ל-1.4 שזה פחות 25% ממה שהיה צריך להיות.
<עסאף באדר: נכון.
<יעל סימן טוב: סליחה, אפשר?
מירב בן ארי: לא, אי אפשר.
מירב בן ארי: רק הוא מדבר, הוא בזכות דיבור עכשיו, את תדברי בזמנך.
<יעל סימן טוב: יש לי נתונים אחרים.
מירב בן ארי: אז תדברי בזמנך.
אוסאמה סעדי: את משרד חינוך?
<יעל סימן טוב: המועצה להשכלה גבוהה.
<עסאף באדר: בתשובה לשאלה שלך, הנתונים האלה נלקחו מן המל"ג, יש לי מסמך חתום - - -
מירב בן ארי: אל תדאג, המל"ג תדבר בזמנה.
<עסאף באדר: אז אין פה נתונים סותרים.
<עסאף באדר: 1.2 שראית אלה הבוגרים, כי התחילו עם 1,400 ונפלטו עוד 200, מי שהוסמך זה 1,200.
<עסאף באדר: הנתונים האלה מתייחסים למסיימים.
<עסאף באדר: בשקף הבא אני מראה את הפילוח של מה לומדים.
<עסאף באדר: אם נשים לב, חבר'ה, פה מה לומדים אז מדעי הרוח ומדעי החברה הם כמעט כל המעגל, מה שנשאר הם 4% רפואה.
מירב בן ארי: כן, ראיתי, 60% מדעי הרוח ומדעי החברה.
<עסאף באדר: אלה שהולכים לרפואה הם במסגרת תכנית עתודה ששולחים אותם לירושלים וזה לא קשור למל"ג.
<עסאף באדר: במקצועות מדעי הטבע ומתמטיקה זה סך הכול 14%, שאם נחבר אותם יחד הם אחוז מזערי מבחינת ההסמכה הלימודית שיכולה להשפיע בהמשך גם על החברה ועל שאר הדברים.
<עסאף באדר: ניתוח שעשינו לכל הנתונים שריכזנו, קודם כל תכניות ממשלתיות לכאורה לטיפול בהעצמת כמות הסטודנטים, בדקנו ואין ביטוי לתכנית ממשלתית ספציפית לעידוד ההשתלבות של הדרוזים והנגשתם להשכלה גבוהה במדינה.
<עסאף באדר: יש תכנית שאושרה ב-2010, על סך 210 מיליון שקל למגזר המיעוטים, בתוך זה המגזר הדרוזי והתכנית הזאת הוכנה בהתאם לחסמים שעשו מחקר עליהם בתוך מגזר המיעוטים, שזה שונה מן המגזר הדרוזי, בגלל שירות חובה, בגלל בעיה חברתית, בגלל גיאוגרפיה, ריחוק, בקצה המדינה ובגלל כל מיני נושאים נוספים, החסמים הם לא אותם חסמים.
<עסאף באדר: אז התכנית הזאת לא מתאימה ולא נותנת מענה ועם הזמן נוצר הפער הזה.
<עסאף באדר: נשים לב לנושא השני, גם מבדיקה שבדקנו מול המל"ג, נמסר כי היישום והמיצוי של החלטות הממשלה נעשים אך ורק דרך המל"ג דרך מגזר המיעוטים, אין מגזר דרוזי.
<עסאף באדר: במשרד החינוך יש מגזר מיעוטים ויש מגזר דרוזי ובמל"ג אין מגזר דרוזי.
<עסאף באדר: ואז אנחנו מצד אחד לא מקבלים מה שצריכים לקבל כמו מגזר מיעוטים ומצד שני אנחנו עומדים בבעיה מבחינת נתוני סף מול המגזר היהודי ואנחנו נפלטים או נשארים בחוץ, לא נקלטים.
<עסאף באדר: זו התוצאה הסופית.
<עסאף באדר: סוגיית החסמים, אני התייחסתי לזה קודם, אבל החסמים של מגזר המיעוטים לא מתאימים לחסמים שלנו.
<עסאף באדר: פה חייבים לציין, לעשות מחקר ולבדוק את החסמים שכן מפריעים לקליטת יותר סטודנטים דרוזים בתוך המוסדות להשכלה גבוהה.
<עסאף באדר: החסמים השונים, אני התייחסתי אליהם ואני עוד פעם אומר, זה שירות חובה, זה הגיל, נגיד תלמיד מתחיל ללמוד רק בגיל 22, להתחתן רק בגיל 27, בעיה כלכלית, בעיה חברתית, ריחוק גיאוגרפי, יש כל מיני חסמים שונים שלא מצאו אותם במקומות אחרים ולכן התכנית של מגזר המיעוטים לא נותנת מענה ולא נותנת פתרונות ואז אנחנו נמצאים בפער הזה.
<עסאף באדר: הייתה תכנית ממשלתית, בסעיף 4, הסעיף הבא, תחת הכותרת "שיקום שכונות", 4.5 מיליון שקל, שעסקה בהכוונת תלמידים למוסדות להשכלה גבוהה.
<עסאף באדר: התכנית הזאת נגרעה מהמגזר הדרוזי והועברה למגזר המיעוטים והיום לא קיימת בכלל.
<עסאף באדר: היא קיימת בתוך המל"ג, סעיף 5 מתייחס לזה, בתוך המל"ג קיימת אפליה מתקנת למגזר המיעוטים.
<עסאף באדר: למגזר המיעוטים יש 10% מקומות שמורים במוסדות להשכלה גבוהה, מי שרוצה ללמוד רפואה או - - -
מירב בן ארי: רגע, כשאתה אומר "10 מקומות שמורים למגזר המיעוטים, למה אתה אומר שזה לא כולל?
מירב בן ארי: זה כולל המגזר הדרוזי.
<עסאף באדר: יפה.
<עסאף באדר: יש להם שם תכניות שמגשרות, יש להם "ניצני רפואה", ועוד מעט תשמעי סטודנטית פה עם 750 בפסיכומטרי ולא קלטו אותה.
מירב בן ארי: אל תדאג, אני אשמע את כולם.
מירב בן ארי: אני שאלתי שאלה פשוטה, 10% מקומות שמורים למגזר המיעוטים כוללים גם את הדרוזים.
<עסאף באדר: כולל את הדרוזים, אבל הדרוזים לא נכנסים.
מירב בן ארי: הם לא נכנסים, זה משהו אחר, תיכף אנחנו נדבר על החסמים, אבל זה קצת לא מנוסח - - - באדר, בוא נמשיך.
<עסאף באדר: אף דרוזי לא יכול לשבת על ה-10% האלה.
מירב בן ארי: אנחנו נשמע גם את הסטודנטים הדרוזים והסטודנטיות, בשביל זה הם באו לכאן.
<עסאף באדר: מבחינת ההמלצות שלנו לתיקון, אז קודם כל כשנסיים את הדיון כאן חייבים לקבוע פגישה דחופה עם המל"ג, לדון בכל הסוגיות האלו ולהגיע להחלטות ולהנחיות, איך להעצים את כמות התלמידים שנקלטים במוסדות להשכלה גבוהה בהתאם לחסמים שמתאימים למגזר הדרוזי באופן ספציפי.
<עסאף באדר: זה דבר אחד.
<עסאף באדר: דבר שני, צריך לצאת בהנחיה מיידית לאפשר לנו גם אפליה מתקנת, לא יודע, 5% לפחות כדי שנוכל לגשר על הפער העצום שנוצר במשך שנים.
<עסאף באדר: ביצוע מחקר שיבדוק את החסמים מבחינה מקצועית ולא סתם לבוא ולזרוק דברים, מה מפריע לסטודנטים הדרוזים שכן יתקבלו וייקלטו במוסדות להשכלה גבוהה, במיוחד באקדמיה הגבוהה, לא מכללות, להיכנס לטכניון ולאוניברסיטאות.
מירב בן ארי: לא רק למדעי הרוח ומדעי החברה.
<עסאף באדר: בדיוק.
עבדאללה אבו מערוף: אתה יכול להצביע על שתי סיבות שמפריעות?
מירב בן ארי: רגע, עבדאללה, סליחה, הייתה כאן מצגת שלמה, אתה מוזמן לעיין אצל גנאים ואנחנו בדיוק בשקף האחרון.
עבדאללה אבו מערוף: רק שתי סיבות, להצביע מה מפריע.
אוסאמה סעדי: תחזור להמלצות.
<עסאף באדר: החזרת תכניות מתוקצבות בחינוך המגזר הדרוזי להעצים את התלמידים ולהכווין את התלמידים והסטודנטים גם בפעילות וגם בהסברה, שכן יילכו ללמוד במוסדות להשכלה גבוהה בהתאם לחסמים שלנו, שזה לא קיים.
<עסאף באדר: יש לדוגמה את "ניצני רפואה" במגזר המיעוטים, אנחנו לא יודעים מה זה "ניצני רפואה", ואז בוגר בבאר שבע במסגרת "ניצני רפואה" מוצא את עצמו בתוך האקדמיה ובתוך הטכניון.
<עסאף באדר: כשאנחנו באים עם 750, לא, אין מקום, יש מקום ל"ניצני רפואה".
עבדאללה אבו מערוף: צריך ניצני גדנ"ע, נכון?
חנין זועבי: אתה תשווה עם כלל האוכלוסייה, אתה משווה עם שאר הערבים שהם מקופחים ואתה תתחיל להגיד ערבים.
חנין זועבי: אל תגיד מיעוטים, תגיד ערבים.
חנין זועבי: אתה פה, תגיד ערבים, יש יהודים ויש - - -
מירב בן ארי: למה להפריע?
<עסאף באדר: אני אומר - - -
מירב בן ארי: לא, לא, סליחה, אתה לא עונה.
חנין זועבי: תפסיק להשוות עם שאר הערבים כי האפליה היא לכולם.
מירב בן ארי: אני מבקשת ממך, חנין, תדברי בזכות הדיבור שלך.
מירב בן ארי: תני לו לסיים את המצגת.
מירב בן ארי: הם הכינו, הם התכוננו לדיון הזה כמעט חודשיים, אז בבקשה.
מירב בן ארי: אני ממש מבקשת לתת לו לסיים.
מירב בן ארי: ואת תדברי.
מירב בן ארי: את רשומה, את תדברי.
חנין זועבי: תגיד ערבים.
<עסאף באדר: הנושא האחרון, שזה גם קשור - - -
מירב בן ארי: תסביר לי איך שיקום שכונות קשור לנושא של הסטודנטים.
<עסאף באדר: הוא נתן תקציב, נתן כסף, מינו שם אנשים שיישבו עם תלמידים, יעשו ימי עיון לאקדמיה, יביאו נציגים מכל האוניברסיטאות ויפתחו את האקדמיה בפני התלמידים, ייקחו אותם עם אוטובוסים לסיורים בתוך האוניברסיטאות ופתאום הכסף הזה לא קיים.
מירב בן ארי: מה קשור שיקום שכונות לסטודנטים?
<עסאף באדר: יש סעיף תקציבי שם שהעבירו אותו לטובת הנושא הזה.
<עסאף באדר: גם שיקום שכונות מבחינת ההשכלה ולא רק מבחינת בניינים.
מירב בן ארי: העצמת לימודי אנגלית ומתמטיקה.
<עסאף באדר: בנושא הזה, אחד הקריטריונים הבסיסיים לקליטת תלמידים באקדמיה הגבוהה זה מינימום 4 יח' אנגלית, 5 יח' מתמטיקה ופיזיקה ופסיכומטרי גבוה.
<עסאף באדר: לגבי הנושא הזה, הרי כזכאי בגרות קיבלנו מקום ראשון במדינה אבל נתוני הסף, אנחנו נופלים בנתונים האלה.
<עסאף באדר: 4-5 יח' אנגלית, 5 יח' מתמטיקה ופיזיקה, ופסיכומטרי, ההישגיות בפסיכומטרי, צריכים להעצים ולשפר, למצוא תכנית לטפל בסוגיה הזו.
<עסאף באדר: אם אנחנו נעצים את נתוני הסף הבסיסיים האלה, אנגלית, מתמטיקה, פיזיקה ופסיכומטרי מול ניתוח החסמים, בסוף נגיע לדרך המלך שבה נוכל להביא כמות יותר גדולה של תלמידים שכן ייקלטו במוסדות להשכלה גבוהה.
<עסאף באדר: בגדול אני מסכם ואומר כך, יש למשרד החינוך, לא יודע מי אחראי על זה ולא מעניין אותי מי אחראי על זה, משרד החינוך אמר שיש חינוך מגזר דרוזי, יש חינוך מגזר מיעוטים, במל"ג אין חינוך מגזר דרוזי, הכול הולך משם, התקציבים נבלעים ואנחנו לא מרגישים אותם וזה יצר פער עצום מבחינת קליטת התלמידים והנתונים מדברים בעד עצמם.
<עסאף באדר: אני מבקש מכאן, עם ההמלצות האלו להגיע למל"ג ולצאת בהנחיות מתאימות שנוכל לגשר על הפער העצום הזה.
<עסאף באדר: תודה לכולכם על ההקשבה.
מירב בן ארי: אני מודה לך מאוד על הנתונים האלה ועל המצגת החשובה הזאת.
מירב בן ארי: בבקשה, מל"ג.
חנין זועבי: מירב, שאלה ספציפית.
חנין זועבי: זה הסטודנטים מתוך האוניברסיטאות או מתוך השכלה גבוהה בכלל?
חנין זועבי: או רק אחוז של האוניברסיטאות?
מירב בן ארי: זה מכללות ואוניברסיטאות.
מופיד מרעי: גבירתי היושבת ראש, אפשר משהו?
מירב בן ארי: לא אדוני, יש לי סדר והמל"ג מדבר עכשיו.
מירב בן ארי: יש לנו סדר.
מירב בן ארי: יש זכות דיבור.
מופיד מרעי: לא הוצגו פה כל הנתונים - - -
מירב בן ארי: המל"ג תדבר, בשביל זה היא נמצאת כאן.
מירב בן ארי: זו המועצה להשכלה גבוהה.
מירב בן ארי: גם היא קפצה באמצע ואמרה שיש לה נתונים אחרים, אז בבקשה, גבירתי, תאירי את עיניי.
<יעל סימן טוב: תודה רבה.
<יעל סימן טוב: קודם כל אני אפתח בזה שלמל"ג יש תכנית הנגשה מאוד רחבה להשכלה גבוהה לחברה הערבית.
<יעל סימן טוב: היא לא מחולקת למגזרים בתוך החברה הערבית.
אוסאמה סעדי: להבהיר, את מתכוונת לתכנית של הות"ת?
<יעל סימן טוב: התכנית של הות"ת, כמובן.
<יעל סימן טוב: זה כולל את כל החברה הערבית כמקשה אחת.
<יעל סימן טוב: התכנית היא תכנית שאנחנו מפעילים אותה מתוך תפיסה הוליסטית, שמתחילה מהשלבים הטרום אקדמאים.
<יעל סימן טוב: נכנסים כבר לבתי ספר תיכון, דרך מכינות קדם אקדמאיות, דרך התואר הראשון, ממשיכים בשני נתיבים, אחד להכנה לעולם התעסוקה והשני מממשיך לתארים מתקדמים, תוך תמרוץ שלנו להעלאת שיעור הסטודנטים מהחברה הערבית גם בתארים המתקדמים, בתואר שני, בתואר שלישי, בפוסט דוקטורט ועד למינוי סגלים אקדמיים במוסדות להשכלה גבוהה.
<יעל סימן טוב: באשר לנתונים.
<יעל סימן טוב: הנתונים שיש איתי, שהם נתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, מדברים על כך ששיעור הסטודנטים הדרוזים מבין סך הסטודנטים בתואר הראשון עומד על 1.8% בתשע"ו, בשנה שהסתיימה עכשיו.
מירב בן ארי: כמה זה במספרים?
<יעל סימן טוב: אנחנו מדברים על 3,571 סטודנטים לתואר הראשון.
אוסאמה סעדי: לא, 3,000 זה כל הלומדים, הוא מתכוון לאלה שעם תואר בסוף.
<יעל סימן טוב: אין לי נתונים לגבי שיעור הבוגרים, יש לי נתונים לגבי שיעור הסטודנטים.
<יעל סימן טוב: שיעור הסטודנטים הוא 1.8%.
מירב בן ארי: רגע, רגע, יעל, מה זאת אומרת אין לך נתונים על כמה סיימו?
מירב בן ארי: את לא יודעת כמה סיימו?
<יעל סימן טוב: מתנצלת, לא הגעתי עם נתונים לגבי שיעור הבוגרים מהחברה הדרוזית בתואר ראשון.
<יעל סימן טוב: אלה נתונים שאנחנו יכולים כמובן לבדוק ולשלוח בהמשך.
<יעל סימן טוב: אין לי איתי כרגע נתונים כאלה, אבל שיעור הסטודנטים נכון לעכשיו בתואר הראשון מקרב החברה הדרוזית עומד על 1.8%.
<עסאף באדר: זה כולל מכללות וכולל הכול.
<יעל סימן טוב: כולל הכול, כולל אוניברסיטאות ומכללות.
מירב בן ארי: כמה תואר שני?
<יעל סימן טוב: תואר שני אנחנו מדברים על 1.1%.
<קריאה: יש לך פילוח של כמה מכללות ו - - -
מירב בן ארי: סליחה, קריאות ביניים, יש לי גם ככה, כמו שאתה רואה, צד שמאוד מאוד מגיב.
מירב בן ארי: אתם לא מפריעים, הם היחידים שמפריעים וגם זה לא פשוט.
מירב בן ארי: כמה סטודנטים דרוזים במספרים התחילו תואר שני במדינה?
<יעל סימן טוב: יש כיום כ-430 סטודנטים דרוזים לתואר שני.
<יעל סימן טוב: אם אני אוכל להתייחס - - -
מירב בן ארי: רגע, לגבי תואר שלישי, אני רוצה לבדוק מול הנתונים של באדר.
<יעל סימן טוב: תואר שלישי 54 סטודנטים בתשע"ו לתואר שלישי.
יעקב מרגי: זה יכול לתת לנו תמונת מצב.
יעקב מרגי: תני לנו כמה יש בכלל בתואר שני ובכלל בתואר שלישי, בהשכלה הגבוהה, אם יש לך את הנתונים.
<יעל סימן טוב: בתואר הראשון אנחנו מדברים סך הכול על 193,000 סטודנטים מהם 3,570 מהמגזר הדרוזי.
יוסי יונה: מה שאנחנו צריכים - - -
מירב בן ארי: אני אגיד לך, 330,000 סטודנטים במדינת ישראל תארים ראשון שני שלישי, תחבר 3,571 פלוס 430, תגיע ל-4,000.
יוסי יונה: לא, לא, מירב, השאלה שלי הייתה השיעור היחסי.
יוסי יונה: נניח אם יש בקבוצת גיל ככה, בהשוואה לקבוצה היהודית, זאת אומרת האם קיימת הלימה בין שכבת הגיל לבין האחוזים באוניברסיטה, בהשוואה לקבוצות אחרות?
יוסי יונה: ירדת לסוף דעתי, נכון?
מירב בן ארי: אני מחדדת כאן.
מירב בן ארי: במדינת ישראל לפי הנתונים שיש בידי, תואר ראשון, שני, שלישי, יש כ-330,000 סטודנטים בכלל.
מירב בן ארי: מתוכם, אם אני מחברת את הנתונים שלך, שאת נתת, זה אומר שיש 4,000 סטודנטים דרוזים.
מירב בן ארי: זאת אומרת שהם פחות מאחוז.
<יעל סימן טוב: בואו נמקד את הבעיה.
<יעל סימן טוב: בתואר הראשון שיעור ההשתתפות של החברה הדרוזית דומה לשיעור שלהם באוכלוסייה.
מירב בן ארי: היא אומרת לך מי התחיל, היא לא אומרת לך כמה פרשו בדרך.
<יעל סימן טוב: הקושי הוא בפערים ה - - -
מירב בן ארי: אבל יש לי נתון שקיבלנו מהחבר'ה מהמגזר הדרוזי, שיש בעיה של נשירה.
<דובר: נגיע לנשירה.
מירב בן ארי: אבל זה לא נכון כי הם לא סיימו.
יעקב מרגי: מה אכפת לך שיהיה גם הנתון הזה?
מירב בן ארי: גם עם הנתון הזה זה על הפנים בכל מקרה, גם עם 4,000 סטודנטים.
יעקב מרגי: תני לנו תואר שני שלישי.
<יעל סימן טוב: בתואר השני והשלישי שיעור ההשתתפות הוא נמוך מכפי השיעור באוכלוסייה, בתואר השני 1.1% ובתואר השלישי 0.5%.
<יעל סימן טוב: אלה הנתונים.
<יעל סימן טוב: לגבי התפלגות תחומי הלימוד, גם את זה הזכרתָּ.
<יעל סימן טוב: ההתפלגות של תחומי הלימוד בתואר הראשון של החברה הדרוזית מאוד דומה להתפלגות תחומי הלימוד בחברה היהודית, גם בחברה היהודית כמעט 60% הם מדעי החברה והרוח.
<יעל סימן טוב: אני רוצה להתמקד, יש לנו תכנית הנגשה.
<יעל סימן טוב: כחלק מכל התכנית הגדולה שלנו, בשלב הראשון יש לנו שתי תכניות שנכנסות לתיכונים, תכנית אחת נכנסת עם סדנאות לתלמידי בית ספר תיכון בכיתות י"א-י"ב, של הכרה של המערכת להשכלה גבוהה והתכנית השנייה היא תכנית "רואד".
<יעל סימן טוב: יושב כאן לצדי מר אשרף ג'אבר שהוא מנהל תכנית "רואד" מטעם המל"ג.
יעקב מרגי: מהו הפירוש שלה?
חנין זועבי: חלוצים.
<יעל סימן טוב: אני אשמח עם אשרף יוכל לדבר ולהציג את הפעילות שלנו בחברה הדרוזית.
<יעל סימן טוב: אנחנו נמצאים בתוך היישובים עם תכניות חשיפה להשכלה גבוהה וסיוע בבחירת תחום לימודים וסיוע בהכנה לפסיכומטרי.
<יעל סימן טוב: אנחנו נמצאים בחברה הדרוזית ב-16 יישובים, בעצם בכל החברה הדרוזית.
<יעל סימן טוב: בעבר, שיקום שכונות פעלה ביישובים האלה, בהמשך לדברים שנאמרו.
אוסאמה סעדי: סליחה, לא שמעתי.
אוסאמה סעדי: אמרת שתי תכניות.
אוסאמה סעדי: על התכנית הראשונה דיברת.
<יעל סימן טוב: שתי תכניות.
<יעל סימן טוב: התכנית הראשונה נקראת "תכנית התיכונים" ואנחנו עושים אותה בשיתוף עם משרד החינוך, בעצם נכנסים לכיתות י"א י"ב, מעבירים שם סדנאות קבוצתיות לצעירים, כדי להכיר את מערכת ההשכלה גבוהה ולייצר מוטיבציה.
מירב בן ארי: האם סטודנט מהמגזר הדרוזי שמגיע לאקדמיה ויש לו ציון נמוך בפסיכומטרי, כי כמו שאנחנו יודעים יש לנו חסם כניסה מאוד בעייתי עם זה, האם יש איזושהי העדפה מתקנת?
מירב בן ארי: איזשהו משהו שיעזור לו להיכנס לאקדמיה?
יעקב מרגי: אל תצפי לתשובה כזו מהמל"ג.
יעקב מרגי: אני אענה במקומה.
יעקב מרגי: בעקבות הדיון שהיה כאן על יוצאת העדה האתיופית שניצחה את השיטה, הייתה כתבה ב"ידיעות אחרונות", לפי הפסיכומטרי היא לא הייתה מתקבלת ובנכונות של מספר אוניברסיטאות למסלולים מיוחדים לקבל מבחן אלטרנטיבי תואם תרבות, הם לא אוהבים לומר את זה כי הפסיכומטרי הוא מוטה תרבות.
יעקב מרגי: הסטודנטית הזו עשתה מבחן בפרויקט לפי שיטת פוירשטיין, ולא רק שהיא הצליחה אלא שהיא מצטיינת של הפקולטה.
מירב בן ארי: אין שום דבר במקום פסיכומטרי היום?
יעקב מרגי: היא לא תגיד לך כי זה ב'אני מאמין' של המל"ג שהם לא מתערבים בזה.
יעקב מרגי: אלו האוניברסיטאות.
<יעל סימן טוב: נכון, המל"ג לא מתערבת בתנאי הקבלה.
יעקב מרגי: לכן כמו שבירכנו בדיון ההוא את האוניברסיטאות על הפתיחות, זו מנגינה חדשה שלא הצלחנו לשמוע אותה בשנים עברו, אנחנו קוראים לכם, לוור"ה, דבורה מרגוליס - - -
מירב בן ארי: הם כאן, דבורה תדבר אחר כך.
יעקב מרגי: אנחנו קוראים לכם ממש לעודד את זה באוניברסיטאות, לעודד את המגמה הזו.
מירב בן ארי: אם לא, אני אומרת לכם ברצינות, אם לא אז אנחנו נתערב בחקיקה.
מירב בן ארי: אי אפשר להמשיך כך, שמגזרים שלמים באוכלוסייה הישראלית ממודרים מהאקדמיה.
מירב בן ארי: פחות מאחוז מהמגזר הדרוזי נכנסים לאקדמיה הישראלית בגלל החסם הזה.
מירב בן ארי: או שתעשו את זה בצורה כזאת ואתם תיתנו לנו תשובות או שאנחנו נעביר את זה בחקיקה.
עבדאללה אבו מערוף: זה לא רק בגלל הפסיכומטרי, סליחה, שלא יובן כך.
מירב בן ארי: זה בעיקר זה.
עבדאללה אבו מערוף: לא בעיקר, לא, לא, לא.
עבדאללה אבו מערוף: זה לא העיקר.
יעקב מרגי: חבר הכנסת אבו מערוף, כשאנחנו אומרים משהו זה לא רק זה, מסכים איתך.
יעקב מרגי: גם האיכות של תעודת הבגרות ואיכות הלמידה.
יעקב מרגי: יש הרבה פרמטרים.
עבדאללה אבו מערוף: גם זה לא, סליחה, אני מתערב, מתנצל שמפריע, אני חייב להגיד.
עבדאללה אבו מערוף: צריך ועדת חקירה.
עבדאללה אבו מערוף: אם אנחנו ניכנס לשורש הבעיה, צריך ועדת חקירה לכל תכניות הלימוד וכל הספרים שמלמדים אותם בבתי הספר לדרוזים, זה מה שצריך.
עבדאללה אבו מערוף: שם טמון הכלב והכלבים הם שם, בתכניות האלו, המכוערות, הלא נכונות, המזויפות.
מירב בן ארי: אתה לא צריך לצעוק.
עבדאללה אבו מערוף: אני חייב לצעוק את הצעקה הזאת.
עבדאללה אבו מערוף: כל התכניות ששם, צריך לחדש אותן.
עבדאללה אבו מערוף: הן מ-72', ב-73' הוקם צוות מיוחד שכלל 450 עובדות שיעבדו על הספרים איך לשנות כל מילה וכל משפט.
עבדאללה אבו מערוף: כאן קבור הכלב, שם, בתכניות ובספרים שכולם מזויפים.
יעקב מרגי: זו דעתך.
יעקב מרגי: אני לא מאמין - - -
יעקב מרגי: אני לא מאמין שיש הטיה בתוך - - -
עבדאללה אבו מערוף: תרצו או לא תרצו.
מירב בן ארי: אל תצעק עלינו.
עבדאללה אבו מערוף: לא עלייך, סליחה, אני מאוד מצטער, אבל אני חייב לצעוק את הצעקה הזו.
עבדאללה אבו מערוף: משרד החינוך מתעלם מזה, כאן מביאים מחקרים אקדמיים, הכול זה בולשיט המחקרים, צריך לשנות את תכניות הלימוד שקיימות ואת הספרים.
עבדאללה אבו מערוף: בהיסטוריה יש זיוף, באנגלית יש זיוף, בערבית יש זיוף, בעברית יש זיוף, אפילו במתמטיקה יש זיוף, זה מה שצריך לשנות.
מירב בן ארי: סליחה, אדוני, צעקת את צעקתך והיא נשמעה.
מירב בן ארי: בבקשה, אשרף.
<אשרף ג'בור: תודה רבה.
<אשרף ג'בור: קודם כל תודה על הדיון.
מירב בן ארי: תגיד לנו את התפקיד שלך.
<אשרף ג'בור: אשרף ג'בור, אני מנהל את התכנית הלאומית להנגשת השכלה גבוהה לכל החברה הערבית, כולל דרוזים וצ'רקסים ובדואים, אם תרצו.
<אשרף ג'בור: בתכנית הלאומית, המדינה היום משקיעה מיליונים בכל החברה הערבית - - -
יעקב מרגי: מה זה מיליונים?
<עסאף באדר: 210 מיליון - - -
<אשרף ג'בור: אנחנו מדברים על תכנית הוליסטית - - -
יעקב מרגי: רגע, אני לא שואל טוב?
מירב בן ארי: תן לו, באדר.
מירב בן ארי: אתה דיברת.
<אשרף ג'בור: המדינה משקיעה היום 900 מיליון שקל בהנגשת ההשכלה הגבוהה לחברה הערבית במודל הוליסטי שמתחיל בתוך התיכונים מכיתה י' ומסתיים אחרי שהסטודנט מסיים את הלימודים שלו.
<אשרף ג'בור: אתמול נפגשנו גם עם מרכזי ריאן שממשיכים את המודל שלנו בהשמת אקדמאים, והם ידאגו שאקדמאי שמסיים את לימודיו במדינת ישראל יהיה מועסק בתחום שלו.
<אשרף ג'בור: התכנית הלאומית מופעלת בכל המדינה, בשישים יישובים היום.
<אשרף ג'בור: כמובן שאנחנו מדברים על תכנית הוליסטית.
<אשרף ג'בור: החלק הראשון שלה הוא תכנית "רואד" ויושב משמאלי יושב ראש הפורום של הרשויות הדרוזיות שמשתפות פעולה באופן מלא, יש לנו רכזים בכל היישובים.
<אשרף ג'בור: התקציבים של החברה הערבית והדרוזית, יושב פה גם מנהל החברה הדרוזית בתכנית שמקבל תקציבים להנגשה להשכלה גבוהה בכל הפעילויות שדיברתם עליהן.
<אשרף ג'בור: נמצאת מולי איה ממשרד החינוך שאנחנו משתפים איתם פעולה בכל הנושא הזה.
<אשרף ג'בור: חלק מהתקציב הייעודי לחברה הדרוזית והצ'רקסית נמצא במשרד החינוך, ואולי איה תפרט בהמשך, אנחנו משקיעים לא על חשבון, כמו שהוצג, באדר, לא על חשבון, אין שום כסף ייעודי מסעיף 922 לצורך העניין, של מה שאתה הצגת בחברה הערבית - - -
<עסאף באדר: אני אמרתי מיעוטים, אני לא אמרתי ערבים.
<אשרף ג'בור: מיעוטים.
<אשרף ג'בור: אנחנו אומרים ערבים, לא מיעוטים.
<אשרף ג'בור: אנחנו לא מיעוט, אנחנו חברה ערבית.
מירב בן ארי: ערבים זה בסדר.
<אשרף ג'בור: חשוב לציין שהכסף הזה נמצא בחברה, גם הדרוזית, גם הצ'רקסית, גם הבדואית וגם בפריפריה בחברה היהודית, כאשר בתכנית ההוליסטית יש גם כסף שמיועד - - -
מירב בן ארי: כמה זמן אתה במל"ג?
<אשרף ג'בור: אני בשנה השלישית, מנהל תכנית "רואד" - - -
מירב בן ארי: הבנו שיש תקציבים ושיש שיתוף פעולה, איה ומופיד תיכף גם ידברו, אבל אני רוצה להבין משהו אחד, אתה שם שלוש שנים ואם יש כל כך הרבה כסף, איך אתה מסביר את האחוז הנמוך של הסטודנטים הדרוזים?
<אשרף ג'בור: זה תהליך.
מירב בן ארי: אנחנו ב-2017, מתי הם ייכנסו לאקדמיה?
<אשרף ג'בור: בתואר הראשון האחוז הוא לא נמוך - - -
<קריאה: בהיעדר - - -
יעקב מרגי: לא, לא, לא, אני אעצור את הדיון, אל תפריעו.
<אשרף ג'בור: רבותיי, בתואר הראשון אני אציג נתונים שהציגה יעל ותודה שהציגה אותם יפה.
<אשרף ג'בור: בתואר הראשון בחברה הדרוזית המספר עולה וממשיך לעלות והוא מעל האחוז שלהם באוכלוסייה.
<אשרף ג'בור: בנושא המלגות, למשל, למרות שאין כסף ייעודי למלגות לחברה הדרוזית, דיברת על נושא הצבא, אז בטח שיש תכניות מיוחדות, גם של המדינה וגם של הצבא, כמו תכנית "צמרת לרפואה" לצורך העניין.