GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אביעד פרידמן: אני גם לא רוצה לדבר על 20-30 רשויות שהן פחות מעניינות אותי, אני לא פועל בתל אביב, אני לא פועל בסביון, אני לא פועל בעומר, אני לא פועל בכפר שמריהו, אני לא פועל ביישובים שנמצאים באשכול העשירי ואני פועל מעט מאוד באשכול התשיעי.
<אביעד פרידמן: אלה יישובים שיעבדו היטב - - -
מירב בן ארי: איתך או בלעדיך.
<אביעד פרידמן: איתי או בלעדיי.
<אביעד פרידמן: לא בזה אני רואה את התפקיד שלי, לא בשביל זה אני מתנדב בחברה למתנ"סים, לא בשביל זה החברה קיימת.
<אביעד פרידמן: אני כן רוצה לדבר על הערים ועל היישובים שנמצאים באשכולות 1-2, שחלקם לא נמצאים היום בתוך החברה למתנ"סים ואני אסביר למה, אני אסביר מה החשיבות בדברים האלה.
<אביעד פרידמן: אתרע מזלם של אנשים, ואני אתן דוגמה, בעבר כמעט ולא היו בחברה למתנ"סים לא מתנ"סים ביישובים הערבים ולא מתנ"סים בחברה החרדית.
<אביעד פרידמן: גם כאשר היו, לא היו להם מנהלים מתוך החברה הערבית ולא מנהלים מתוך החברה החרדית.
<אביעד פרידמן: היום, רק כדי שתכירו את המספרים, למעלה מ-30 יישובים מתוך ה-142 זה יישובים ערבים ו-13 יישובים חרדים שהאחרון בהם, אני כבר מתייחס לזה, עמנואל יהיה היישוב הבא שייכנס ובזה, ובזה מלבד ערד בעצם נכנסנו לכל הקהילות החרדיות הגדולות במדינת ישראל.
<אביעד פרידמן: כשאני מדבר ביחד על הדברים האלה אני מדבר על 44 מתוך 142, אתם יכולים לעשות לבד את החשבון, תבינו איפה הדברים נמצאים.
<אביעד פרידמן: אבל עדיין, ביישובים באשכולות 1-2 יש עדיין אנשים במדינת ישראל שאתרע מזלם, גם להיוולד באשכולות 1-2 ושגם ליישוב אין את מה שאני צריך כדי להקים מתנ"ס.
<אביעד פרידמן: לדוגמה, מתנ"ס בדואי שפתחנו עכשיו.
<אביעד פרידמן: ליישוב אין אפילו את המינימום שהוא יכול לתת, את הבניין, את המבנה, את שכר המנהל, שאני יכול להקים כדי שאני אוכל לתת את כל מה שאני יודע לתת במקום.
דב חנין: דברים כאלה לא ניתנים, נניח, על ידי מפעל הפיס?
<אביעד פרידמן: לא.
<אביעד פרידמן: היום מפעל הפיס באשכולות 1-2, מי שכן, לראשונה, קצת עכשיו הצלחנו להוציא מהתכנית של הבדואים עוד תקצוב ליישובים כדי להקים מתנ"סים כדי שהם יוכלו לתת את הכסף ממול ועדיין, היום, בתוך החברה הערבית ובתוך יישובים - - - ניקח לדוגמה את ג'סר א-זרקא, אחד היישובים הכי קשים במדינת ישראל, אנחנו מאוד מעוניינים להקים שם מתנ"ס.
<אביעד פרידמן: בג'סר א-זרקא אין כסף למועצה המקומית להקים מתנ"ס ולכן מי שאתרע מזלו לחיות בג'סר א-זרקא, לא יהיה לו מתנ"ס במציאות הנוכחית, כשלי כחברה ולי כמדינה זה נושא חמור.
דב חנין: כמה כסף אתם צריכים, במפה ארצית, כדי להקים מתנ"סים באותם יישובים של אשכולות 1 ו-2, שלפי הערכתכם צריך להקים שם מתנ"ס?
<אביעד פרידמן: אם הייתה לי תוספת תקציב של כ-20 מיליון שקלים, אני מניח שהייתי מכסה חלק גדול מאוד.
מירב בן ארי: מדובר על מבנים ותשתיות.
<אביעד פרידמן: כן, את יודעת מה?
<אביעד פרידמן: עם המבנים והתשתיות, אני כבר לימדתי את עצמי לעבוד בבתי ספר, לעבוד בכל מקום שנמצא.
<אביעד פרידמן: עוד דוגמה, גם באלעד או בלקייה, באלעד, כשנכנסנו, לא היה מתנ"ס עד לפני שלוש שנים ומאז שנכנסנו לשם, עוד אין לנו מבנה, אבל אנחנו פועלים בכל מבנה שאנחנו מקבלים.
<אביעד פרידמן: ראש העיר שם מאוד רתום לעבודה שלנו, הוא נותן בית ספר, אנחנו פועלים בבית הספר, הוא נותן בית כנסת, אנחנו פועלים בבית הכנסת.
<אביעד פרידמן: בלקייה את המתנ"ס התחלנו אשכרה בתוך הרכב של מנהל המתנ"ס.
<אביעד פרידמן: זה היה המתנ"ס, המנהל והרכב שלו.
דב חנין: אני מניח שיש לו רכב גדול.
דב חנין: אם זה היה הרכב שלי לא היה נכנס כלום.
<אביעד פרידמן: אתה מהירוקים, חוסך.
יוסף ג'בארין: ואז אתם מממנים כוח אדם?
<אביעד פרידמן: אנחנו מממנים את המנהל ואנחנו מממנים את הפעילויות שאנחנו נתייחס אליהן עוד רגע, אבל יש דברים בתוך העבודה - - -
יוסף ג'בארין: את המנהל בשעות כאילו נוספות?
מירב בן ארי: לא, את כל העבודה שלו.
דב חנין: אני רק רוצה להתעכב איתך על שאלת 20 מיליון השקל, שזה סכום גדול מבחינתכם, אבל זה סכום אפסי לחלוטין מבחינת המדינה.
דב חנין: אתם הגשתם בקשה לקבל את ה-20 מיליון שקל האלה?
<אביעד פרידמן: כמה פעמים שהגשנו בקשה וכמה פעמים שהיינו בדיונים עם ראשי מפלגות שונות, כולל ראש מפלגתך שלך, מספר פעמים.
דב חנין: לא מדבר על זה, מפלגות, עזוב אותי, יש עדיין מדינה, יש משרדי ממשלה.
דב חנין: אני אמנם בעד לדבר עם כל המפלגות, אני בעצמי שייך למפלגה ומאוד גאה בזה, אבל מבחינת המדינה, למי פניתם, למשרד החינוך?
<אביעד פרידמן: אני לא שייך למפלגה ומשרד החינוך עוזר לנו מעל ומעבר ב - - -
דב חנין: לגבי ה-20 מיליון שקל, למי פניתם?
<אביעד פרידמן: למשרד האוצר, שנמצאים איתו בקשר על הנושא הספציפי הזה, שייכנס כחלק מתוך התכניות ברשויות הערביות.
<אביעד פרידמן: עיקר הבעיה באשכולות 1 ו-2 זה ברשויות הערביות.
יוסף ג'בארין: הן מרבית אלה שב-1 ו-2.
<אביעד פרידמן: נכון ולכן עיקר הבעיה נמצא שם.
<אביעד פרידמן: היינו בקשר, אני כבר לא יודע כמה, כבר נמאס לי להגיד - - -
דב חנין: האם אתם יכולים להעביר אלינו פנייה מסודרת שתמפה לנו את היישובים באשכולות 1-2 ותאמר לנו איזה סכום מדויק נדרש כדי להקים בכל אחד מהיישובים האלה מתנ"ס, כאשר אתה באופן יצירתי מתאר איך ניתן להתמודד גם עם שאלות של תשתיות?
<אביעד פרידמן: המסמך יהיה אצלך.
<אביעד פרידמן: אני רוצה פה להוסיף, שכמו שאמר איתן קודם, כאשר יש לנו אפשרות לפתיחה של עוד מתנ"ס ביישוב מאשכול 8-9-10 מול האשכולות הנמוכים, אנחנו נלך למקומות הנמוכים.
יוסף ג'בארין: זו המטרה המושכלת של החברה.
מירב בן ארי: תמשיך, אביעד, כי הזמן מתקדם מהר.
<אביעד פרידמן: נציג לכם בשנייה קצרה את החברה.
<אביעד פרידמן: חבר הכנסת חנין, זה חשוב לי מה שאמרת כי בסוף אם מהדיון הזה ייצא שנלך ביחד להוציא את הכסף הזה אז מבחינתי הדיון היה מוצלח.
<אביעד פרידמן: בסוף לשם אנחנו רוצים לגדול בתוך הדבר הזה.
<אביעד פרידמן: אנחנו חברה ממשלתית, אנחנו בסוף מדינה.
<אביעד פרידמן: אנחנו כל הזמן מדגישים את זה, אנחנו לא גוף פרטי ולא עירייה, אנחנו מדינה.
<אביעד פרידמן: חברה ממשלתית באחריות משרד החינוך.
<אביעד פרידמן: אנחנו פועלים ב-700 מקומות, 180 מרכזים.
<אביעד פרידמן: הפער בין 142 לבין 180 הוא שיש ערים גדולות שיש בהן הרבה מרכזים.
<אביעד פרידמן: לדוגמה, ירושלים היא עיר ענקית שבכל שכונה בה 45,000 תושבים, עיר בפני בעצמה, אנחנו פועלים גם במערב וגם במזרח ירושלים, גם במתנ"סים חרדים בתוך ירושלים, בעצימות מאוד גבוהה, מה שלא היה קיים בעבר.
<אביעד פרידמן: אנחנו משרתים היום למעלה ממיליון וחצי ישראלים שנכנסים לפחות פעם בשבוע.
<אביעד פרידמן: זה מספר עצום, אלה אנשים שנכנסים לפחות פעם בשבוע לתוך הפעילויות שלנו.
<אביעד פרידמן: אני לא חושב שיש איזשהו ארגון חינוכי-חברתי-קהילתי במדינת ישראל, שנמצא במקומות האלה.
<אביעד פרידמן: אנחנו מפעילים מערכת של 25,000 מתנדבים היום, 25,000 אנשים שלא מקבלים שכר, שמתנדבים אצלנו ולמעלה מ-4,000 עובדים.
<אביעד פרידמן: תקציב 16' שלנו היה 680, התקציב שלנו במגמת גידול כי אנחנו עושים עוד תכניות לתוך הדברים האלה.
<אביעד פרידמן: יש לומר שהתקציב שלנו ב-2013 היה 320 מיליון.
<אביעד פרידמן: התקציב למעלה מהוכפל בתוך תקופת השנתיים האחרונות.
<אביעד פרידמן: החברה למתנ"סים, כמו שאמרנו, היא הארגון החברתי המוביל.
<אביעד פרידמן: יעדינו הם לבנות קהילות מקומיות ברשת ארצית, לעצב חברה חסונה ומתקדמת, כשבסוף המטרה היא להיות ולהרגיש משמעותי ושייך.
<אביעד פרידמן: למימוש הייעוד שלנו אנחנו מפתחים ומטמיעים את התשתיות בכל המקומות.
<אביעד פרידמן: שני התחומים המרכזיים שאנחנו מתעסקים איתם זה בחינוך משלים.
<אביעד פרידמן: כשאנחנו מדברים על חינוך משלים אנחנו מדברים על 24/7, כלומר, מערכת החינוך במדינת ישראל עובדת 200 יום בשנה ועובדת עד שעה שתיים, שלוש, כל אחד מהמקום שלו, אנחנו עובדים 365 ימים בשנה והמטרה היא לעבוד בכל שבעת ימי הפעילות, כולל יום כיפור, שבו אנחנו עושים פעילות במתנ"סים, ביום כיפור או בחגים או עיד אל פיטר,.
<אביעד פרידמן: אנחנו פועלים במשך כל השנה בכל המקומות.
<אביעד פרידמן: בגישה מיוחדת לנושא ספציפי שאנחנו מאוד מהותיים בו זה הנושא של צרכים מיוחדים על הרצף של כל הגילאים.
<אביעד פרידמן: קרי, כל ילד עם בעיה במדינת ישראל, בין אם זה על הרצף האוטיסטי ויושבים פה חבריי ממשרד העבודה והרווחה שפעילים בנושא הזה ביחד איתנו.
<אביעד פרידמן: יש תכניות מיוחדות שמופעלות גם עם משרד הבריאות שלא נמצא פה.
<אביעד פרידמן: בכל התחומים האלה אנחנו הזרוע המבצעת של המדינה.
<אביעד פרידמן: אני רוצה להתייחס שנייה למקום שהיינו בו לפני עשור.
<אביעד פרידמן: החברה למתנ"סים עמדה לפני סגירה.
<אביעד פרידמן: ירון זליכה, כחשב הכללי, הייתה לו מגמה לסגור את החברה למתנ"סים מתוך תפיסה שכל רשות תסתדר לבד, מי שיש לו כסף יסתדר, מי שאין לו כסף שיעשה מה שהוא יעשה.
<אביעד פרידמן: כמו תמיד, כשסוגרים דברים במדינה, אז קודם כל מוציאים מהם את התוכן, הורידו את תקציב הפעילות של החברה ואז אמרו, בשביל מה צריך חברה, יש בה רק עובדים?
<אביעד פרידמן: אז בואו נקצץ.
<אביעד פרידמן: אז ירדו, ירדו, ירדו, ירדו, ירדו והגענו למקום של 110 רשויות, פחות מ-125 מנהלי מתנ"סים שהיו קיימים בשנת 2013.
<אביעד פרידמן: כי הרצון היה, בוא נפריט, בוא נסגור.
<אביעד פרידמן: היום, משנת 2013, המגמה היא הפוכה, להגדיל.
<אביעד פרידמן: כמו שנאמר פה, הפרטת המתנ"סים לא דומה להפרטת בזק כי אם לא תהיה החברה למתנ"סים אף מקום לא ירצה לפעול, לא בלקייה, לא בכסייפה ולא בעמנואל.
<אביעד פרידמן: במקומות האלה, דרך אגב, אין לך תאגידים עירוניים ואין לך את המקומות שבו אנו נמצאים.
<אביעד פרידמן: זה הזינוק בתקציב שדיברנו על זה עכשיו.
<אביעד פרידמן: מה שיותר משמעותי הוא הקטנה בגירעון.
<אביעד פרידמן: הגירעון של החברה היה 84 מיליון שקל.
<אביעד פרידמן: בדוחות 2013 היינו בהערת עסק חי על סף חדלות פירעון.
<אביעד פרידמן: היום החברה הקטינה את הגירעון שלה לפחות מ-10 מיליון שקלים.
<אביעד פרידמן: חברה ממשלתית לא צריכה להיות מודל להפסד.
<אביעד פרידמן: חברה ממשלתית יכולה להתנהל גם בצורה יעילה, ואני בא מהשוק הפרטי, אני מתפרנס מהשוק הפרטי ואני אומר שוב, חברה ממשלתית לא חייבת להיות מודל למשהו מפסיד, היא יכולה להיות יעילה.
<אביעד פרידמן: הסיסמאות האלה, אין להן בעיניי מקום.
<אביעד פרידמן: המחזור הכללי של המתנ"סים עלה מ-1.7 מיליארד ל-2.4 מיליארד, המחזור הכללי של הפעילות בכל השטח.
<אביעד פרידמן: מה שמשמעותי פה זה גם הקטנת הגירעון תוך כדי הפעילות, מיחס של 7% לגירעון אנחנו מתקרבים לרדת אל מתחת ל-1% של הגירעון.
<אביעד פרידמן: מספר הרשויות שבהן אנחנו פועלים, הרחבנו, מצוין כאן.
<אביעד פרידמן: עוד פעם, אני לא רוצה לחזור עשר פעמים על הדברים, אבל לא היינו עושים שום דבר בלי העזרה של כל הגופים שיושבים איתנו היום באותו שולחן, אנחנו לא שני צדדים, היום הפעילות היא צד אחד.
<אביעד פרידמן: מספר תכניות הליבה, בעבר חלק מהבעיה של החברה למתנ"סים היה שעבדנו בהמון המון המון תחומים.
<אביעד פרידמן: עבדנו בארבעים תחומים.
<אביעד פרידמן: אתה לא יכול להיות ממוקד בפעילות אם אתה פועל בארבעים תחומים.
<אביעד פרידמן: היום אנחנו עובדים רק בתשעה תחומים, אבל בתשעה התחומים האלה הגענו לפעילות של 758 תכניות, מה שהיה בעבר 474, כמעט הכפלנו את הפעילות בתוך המקומות האלה.
<אביעד פרידמן: כל זה חייב אותנו להכניס מספר עצום של מנהלים חדשים וגם כאן יש חלק מתוך התפיסה.
<אביעד פרידמן: היום מנהל חרדי מנהל מתנ"ס חרדי, מנהל ערבי מנהל מתנ"ס ערבי, מנהל בדואי מנהל מתנ"ס בדואי.
<אביעד פרידמן: לא היה את זה בעבר.
<אביעד פרידמן: היום, כחלק מהתפיסה, הקמנו עתודה ניהולית והעתודה הניהולית היא היום על 35 מקומות עם 700 מתמודדים.
<אביעד פרידמן: היום חלק מהתפיסה הוא שאני רוצה לשלב עוד מנהלים מתוך אוכלוסיות שלא היו קיימות בעבר.
<אביעד פרידמן: החברה למתנ"סים בנויה כפירמידה.
<אביעד פרידמן: מנהל המתנ"ס הופך להיות אחר כך מנהל אזור, מנהל אזור הופך להיות אחר כך סגן מנהל מחוז, מנהל מחוז ואחר כך סמנכ"ל ומנהל בחברה או אנשי מטה.
<אביעד פרידמן: היום הצלחנו להתקדם בפירמידה למקומות כאלה שבחלק התחתון של הפירמידה כבר יש מנהלים חרדים וערבים ומנהלים שבאים מהפריפריה.
<אביעד פרידמן: זה גרם לזה שהיום גם יש מהפריפריה וגם מהאוכלוסייה הערבית אנשים שהגיעו להיות מנהלי אזור וסגנים של מנהלי מחוז.
<אביעד פרידמן: בעתיד השאיפה היא שזה יילך ויגדל.
<אביעד פרידמן: דרך אגב, בכל המונחים של החברות הממשלתיות אנחנו החברה עם המגוון הכי גדול, אנחנו עם מספר המנהלים הכי גדול מתוך החברה האתיופית, לצערי ולבושתי לפני ארבע שנים במדינת ישראל לא היה מנהל מתנ"ס אתיופי אחד והיום נכנסנו לתוך הדברים האלה, כבר יש שלושה שנמצאים, שניים כבר בפועל ועוד אחד שאי"ה בזמן הקרוב.
<אביעד פרידמן: זה עוד לא מספיק, אבל אנחנו מתחילים להיכנס לתוך הדברים האלה, לתוך האחוזים.
<אביעד פרידמן: היום, למעלה מ-15% מתוך המנהלים בחברה למתנ"סים הם מנהלים ערבים.
<אביעד פרידמן: זה לא ה-20% שיש באוכלוסייה אבל זה 15% וזה מתקרב.
<אביעד פרידמן: בתוך האוכלוסייה החרדית אני נמצא היום, עוד לא בתוך ה-12% של האוכלוסייה החרדית, אבל אני מתקרב למספרים בתוך האוכלוסייה החרדית.
<אביעד פרידמן: אותו דבר לגבי פריפריה.
יוסף ג'בארין: מה ברמת הדירקטוריון וההנהלה, בשתי האוכלוסיות, הערבית והחרדית?
מירב בן ארי: תיכף, אני רוצה שתתקדם.
<אביעד פרידמן: שני דברים בתוך הדירקטוריון שנמצאים, היום יושב חוסאם בתוך הדירקטוריון, הוא מייצג את רשות החברות, אנחנו ביקשנו - - -
יוסף ג'בארין: איזה חוסאם?
<אביעד פרידמן: מהו שם המשפחה?
<אביעד פרידמן: שנייה, עוד שנייה אגיד לך את שם המשפחה.
<אביעד פרידמן: עד עכשיו ישב יחזקאל רוזנבלום מביתר כנציג, דירקטור שהוא חרדי, עכשיו אנחנו בתוך תקופה, אתם מכירים את כל הסיפור של נבחרת הדירקטורים, יש בתוך התהליך עכשיו - - - סליחה שאני לא זוכר את שם המשפחה.
<קריאה: טועאפה.
<יהודית גידלי: כמה נשים יש בדירקטוריון היום?
<אביעד פרידמן: אנחנו הדירקטוריון היחידי שיש לו רוב נשי.
<יהודית גידלי: יופי, תציין את זה.
<אביעד פרידמן: אני אציין את זה.
<אביעד פרידמן: אנחנו הדירקטוריון היחידי מכל החברות הממשלתיות שיש רוב נשי בדירקטוריון, חמש נשים בדירקטוריון.
יוסף ג'בארין: כמה אנשים בדירקטוריון?
יוסף ג'בארין: כמה חברים?
<אביעד פרידמן: היום אנחנו, לצערי, אנחנו שבעה חברים, אנחנו צריכים לגדול להיות תשעה חברים, כאשר אנחנו ממתינים לתהליך אישור, אתם מכירים את התהליך.
<אביעד פרידמן: ממתינה עוד נציגה וממתין עוד נציג ערבי.
<אביעד פרידמן: אנחנו ממתינים.
<אביעד פרידמן: יחזקאל רוזנבלום, שהוא דירקטור מהחברה החרדית, מסיים את כהונתו עכשיו ואנחנו פועלים שיהיה דירקטור חרדי במקומו - - -
מיכאל מלכיאלי: בהנהלה הבכירה?
מירב בן ארי: כן, זה הדירקטוריון של החברה למתנ"סים.
מירב בן ארי: בוא, אני רוצה שתתייחס לעניין של האתגרים.
<אביעד פרידמן: שאר הדברים כבר אמרתי תוך כדי דיבור, אני רוצה להתייחס לאתגרים העתידיים.
<אביעד פרידמן: האתגרים העתידיים שלנו מבחינתנו, בתכנית האסטרטגית שלנו בשנת 2020 אנחנו צריכים להגיע ל-200 רשויות מתוך 256 הרשויות, כשהפער בין איפה שאנחנו נמצאים, בין 142 ל-200, אלו האוכלוסיות של אשכולות 1, 2 ו-3.
<אביעד פרידמן: לשם אני רוצה להגיע.
<אביעד פרידמן: אני רוצה שתקציב החברה יגיע מ-700 ומעלה שנהיה בשנה הזאת, להגיע למיליארד, כאשר עיקר התקציב שלי הולך כמובן למקומות הנמצאים.
<אביעד פרידמן: אני רוצה להדגיש ששקל שמגיע לחברה למתנ"סים אפשר למנף אותו פי ארבעה, כי השקל שנמצא אצלנו, על כל שקל שלנו יש את מה שהעירייה נותנת, היא שותפה שלנו, מה שנותנים תרומות כספיות וגופים - - - אנחנו מותר לנו לעבוד מול חברות מסחריות וגופים מסחריים, אנחנו פועלים היום עם בנק הפועלים ובנק לאומי ו"טבע" ו"פמפרס", אני לא אתחיל למנות את כל החברות, למרות שהיה מגיע להן, גם "תנובה" שפועלים בכל המקומות, "סלקום" שפועלת איתנו.
<אביעד פרידמן: אז כסף שאני יודע להביא, אני יודע לתת עוד כסף, אני יודע להביא כסף מחו"ל ואני יודע להביא כסף של משתתפים.
<אביעד פרידמן: יש מתנ"ס ברמת השרון, רובו בנוי על הכנסות עצמיות, הוא חי לבד, הוא לא צריך אותי.
<אביעד פרידמן: הוא צריך אותי ברמת התוכן, ברמת ההדרכה, ברמת המהות, אבל מבחינה כספית הוא רץ לבד ואני עובד דיפרנציאלי, במקומות שצריך אותי אני משקיע יותר, במקומות שלא צריך אותי אני משקיע פחות.
<אביעד פרידמן: אני רוצה לסכם.
<אביעד פרידמן: יכולתי להאריך פה, אבל אני רוצה לפנות אליכם, לחברי הכנסת שנמצאים כאן, מה בעצם אנחנו רוצים מכם.
<אביעד פרידמן: אני אגיד עוד מלה שביקשת לשמוע על הנושא של הפנאי ואז אני אגיד מה אנחנו רוצים מחברי הכנסת.
<אביעד פרידמן: זה השקף של הפנאי והשתתפות בחוגים בחברה הישראלית.
<אביעד פרידמן: אפשר להתייחס אליו בשני הכיוונים.
<אביעד פרידמן: אפשר להתייחס בכיוון הטוב שאומר 24% מהאוכלוסייה הישראלית משתתפים בפעילות פנאי, ואפשר להתייחס ל-76% מתוך האוכלוסייה הישראלית שלא משתתפים בדברים האלה.
<אביעד פרידמן: אני רוצה להתייחס דווקא ל-76% מתוך האוכלוסייה הישראלית שלא משתתפים.
<אביעד פרידמן: בעיניי פעילות פנאי היא לא nice to have.
<אביעד פרידמן: במאה ה-21 פעילות פנאי זה דבר שהוא must.
<אביעד פרידמן: זו חובה.
<אביעד פרידמן: הפערים בחברה הישראלית באים לידי ביטוי בפעילות הפנאי.
<אביעד פרידמן: בכפר שמריהו כולם משתתפים בפעילות פנאי, רק שהם עושים את זה במועדון הכושר שלהם, הם עושים את זה בחוגים בבית, הם עושים את זה בשיעורים הפרטיים והם עושים את זה בכל המקומות האלה.
<אביעד פרידמן: הפער הגדול בחברה הישראלית נוגע למקומות, חוגים, נניח בפרויקט החדש של ה"חוג לכל ילד" שאנחנו רוצים לעשות לכל תושבי הצפון, הילדים שלי בתל אביב, יש להם חמישה חוגים כל יום, הם יכולים לבחור מה שהם רוצים, אבל הילד במתנ"ס שבנווה יעקב או הילד במתנ"ס קריית משה או הילד במתנ"ס ברהט, אם אין את החברה למתנ"סים אין לו חוג, אין לו חוג.
<אביעד פרידמן: הוא לא יהיה בחוג.
<אביעד פרידמן: הילד במתנ"ס "דורה" בנתניה – אם אין מתנ"ס הוא לא שם.
מירב בן ארי: מתנ"ס נהדר, דרך אגב.
<אביעד פרידמן: כן, הוא לא שם, הוא פשוט לא שם.
מיכאל מלכיאלי: גם נווה יעקב.
מירב בן ארי: הייתי שם.
<אביעד פרידמן: נווה יעקב זה דוגמה - - -
מיכאל מלכיאלי: הייתי יושב ראש הנהלה שם.
<אביעד פרידמן: לא צריך לספר לך על מתנ"ס נווה יעקב, אבל הוא דוגמה לאיך מתנ"ס היה נראה פעם ואיך הוא פועל היום, לאילו אוכלוסיות הוא פונה היום ולכמה הוא יכול להגיע.
יוסף ג'בארין: באום אל פאחם יש לכם?
יוסף ג'בארין: כי זה של העירייה, של התאגיד העירוני.
יוסף ג'בארין: יש על מה לדבר.
<אביעד פרידמן: יש בהחלט על מה לדבר.
<אביעד פרידמן: פעילות הפנאי במדינת ישראל היא מאוד משמעותית ואנחנו מצליחים לגעת בלא מעט מהילדים, אבל אם היינו עושים חיתוך של הילדים שאנחנו נוגעים בהם, הילדים שנוגעים במתנ"ס, הייתי רוצה להכפיל פי שניים ופי שלושה את הכמות של הפעילות שאנחנו נמצאים בה.
<אביעד פרידמן: היום בנינו את התשתית הארגונית.
<אביעד פרידמן: זרוע הביצוע מאפשרת לי לפעול בדברים האלה.
<אביעד פרידמן: אני לא חברה שמרוויחה כסף, כל כסף שנשאר חוזר לתוך הפעילות.
<אביעד פרידמן: מה שקורה אחרת זה שגורמים פרטיים מרוויחים כסף.
<אביעד פרידמן: הלוא מה קורה?
<אביעד פרידמן: גורמים פרטיים לא יפעלו בדרום אצל הבדואים ולא אצל החרדים ולא בפריפריה, גורמים פרטיים יפעילו חוגים במקומות שבהם מרוויחים כסף, כי זו המהות של גוף פרטי, להרוויח כסף, אבל המדינה, אם היא תיתן לגופים פרטיים להפעיל את זה ולא תיתן לנו להפעיל את זה, היא תפרנס גופים פרטיים.
<אביעד פרידמן: אני פונה אליכם על כמה דברים.
<אביעד פרידמן: הדבר הראשון שמשמעותי זה ללכת למאבק וזה מאבק שאני מצפה מכם להוביל יחד איתנו, לטובת אשכולות 1-2, להקים שם מתנ"סים.
<אביעד פרידמן: לא יכול להיות מצב שבאשכולות 1-2 במדינת ישראל, במקומות רבים, אין מתנ"סים ומי שיושב שם זה רק אוכלוסייה חרדית ורק אוכלוסייה ערבית.
<אביעד פרידמן: זה דבר ראשון.
<אביעד פרידמן: הדבר השני, להרחיב את התכניות.
<אביעד פרידמן: אנחנו בסוף זרוע ביצוע, תפקידנו לבצע את הדברים.
יוסף ג'בארין: על ידי הרחבת התקציב.
<אביעד פרידמן: על ידי הרחבת התקציב.
<אביעד פרידמן: אתן לכם נתון שהוא מטורף, אולי הוא מוגזם, אבל עם כל הגידול שהראינו לכם, התשתית שלנו, המטה שלנו לא גדל.
<אביעד פרידמן: היו לנו 85 תקנים ממשרד החינוך ואחרי שהגדלנו את התקציב מ-320 ל-700 מיליון שקל, נשארנו על אותם 85 תקנים ואני אומר לכם כבר שאנחנו חנוקים, אבל במטה לא הגדלנו את מספר האנשים, כל הגידול ירד למטה.
<אביעד פרידמן: אז או שתגידו שפעם היה יותר מדי למעלה, זה גם יכול להיות, אבל כל הגידול ירד למטה.
<אביעד פרידמן: כל הגידול שיצטרף אמור לרדת למטה, כסף שאתם שמים שם ואתם מעבירים, כאילו ה-ROI שלכם, אם נדבר במונחים הכספיים שאני חי בהם, ה-ROI שלכם, השקל הנוסף שלכם, אם אתם שמים אותו בחברה למתנ"סים זה שקל שמגיע למטה.
<אביעד פרידמן: אני אסיים בלהגיד תודה לכל שותפים שלנו שנמצאים פה, כי אנחנו לא פועלים לבד, אנחנו פועלים עם משרדי ממשלה והם כולם שחקנים, הם כולם מעורבים.
מירב בן ארי: תיכף נשמע את ההתייחסויות שלהם.
מירב בן ארי: ג'בארין עוד צריך לצאת ללוויה, אז אני רוצה לתת לו.
יוסף ג'בארין: כן, האמת היא שאני צריך לצאת ללוויה בנגב, לצערי, הייתי באמת רוצה להמשיך ולשמוע עוד פרטים.
יוסף ג'בארין: מה שאני מציע, אני קיבלתי את דרכי הקשר שלכם ואני אשמח שנקיים ישיבה יותר מסודרת.
יוסף ג'בארין: מעניין אותי לשמוע מה קורה בחברה הערבית, גם להבין את חלוקת הסמכויות וחלוקת הפעילות בין החברה למתנ"סים לבין התאגידים העירוניים, כי שם זה קצת לא ברור.
יוסף ג'בארין: למשל עיר כמו אום אל פחם, עם יותר מ-50,000, שאין בה מתנ"ס של החברה למתנ"סים,.
יוסף ג'בארין: אני לא יודע מה זה אומר אז אני אצטרך להבין יותר איך אפשר לקדם את הפעילות הזו.
יוסף ג'בארין: הדבר העיקרי שרציתי לומר, חוץ מהדברים שאולי נוכל אחר כך לשוחח עליהם, לגבי החברה הערבית, אני מניח שכך זה עובד גם לגבי החברה החרדית, בונים הרבה על הפעילות של המתנ"סים כי כמעט שאין מסגרת אחרת.
יוסף ג'בארין: כמעט אין מסגרת אחרת.
יוסף ג'בארין: זאת אומרת, אני מסתכל על היישוב שלי, יותר מ-50,000, הפעילות התרבותית היום או פעילות הפנאי כמעט היחידה שקיימת היא במתנ"ס של אום אל פחם.
יוסף ג'בארין: אמנם במקרה שלנו הוא לא שייך לכם, אבל הוא חלק מהפעילות של המתנ"סים.
יוסף ג'בארין: כיום אני רואה את הדור הצעיר, שם צריך להטמיע ושם צריך לפתח ואני אשמח שנוכל למצוא דרך לשיתופי פעולה.
יוסף ג'בארין: אם צריך לעזור גם בקשר עם ראשי הרשויות נעשה את זה, אם אתם צריכים לבוא לישיבה עם ראשי הרשויות הערביות נשמח לעשות את זה.
<אביעד פרידמן: מאוד מאוד נשמח להגיע לישיבה עם ראשי רשויות.
מירב בן ארי: אנחנו נחבר ביניכם.
יוסף ג'בארין: אני אשלח אליך או למישהו אחר ונהיה בקשר.
יוסף ג'בארין: סליחה שאני צריך לצאת.
<רז פרוייליך: אני חייב להגיד שאנחנו עוברים היום רשות רשות, מציגים את החברה למתנ"סים בחברה הערבית.
<רז פרוייליך: אנחנו נמצאים היום ב-33 מתוך 67 רשויות ערביות.
<רז פרוייליך: רשות רשות עוברים, מציגים את החברה.
<רז פרוייליך: אנחנו נמצאים היום בתוך תהליכי היתכנות, שזה אומר תהליכים של מגעים כאלה ואחרים לבדיקת כל התהליכים האלה, בסדר גודל של עוד 20 רשויות.
<רז פרוייליך: זאת אומרת שיש היום כבר שיח עם עוד 20 ראשי רשויות, אבל אנחנו נשמח מאוד באמת לכל היתכנות ודיאלוג עם כל רשות באשר היא.
יוסף ג'בארין: אנחנו לפחות שלושה מחברי הרשימה המשותפת בתוך ועדת החינוך, אז אולי נקיים ישיבה עם הנציגים בתוך ועדת החינוך ונוכל לקדם.
יוסף ג'בארין: נתאם את זה.
<אביעד פרידמן: נתאם את זה.
<אביעד פרידמן: אני הייתי מאוד שמח, חברת הכנסת בן ארי, אם באמת אפשר שנעשה דיון כזה.
מירב בן ארי: זה יהיה משהו מצומצם, זה לא בתוך הוועדה.
מירב בן ארי: נעשה משהו.
מירב בן ארי: תודה, ג'בארין.
מירב בן ארי: מלכיאלי, אתה רוצה להוסיף?
מיכאל מלכיאלי: קודם כל, תודה רבה, גבירתי יושבת ראש הוועדה, על הדיון.
מיכאל מלכיאלי: אני חושב שאני מכיר את החברה למתנ"סים.
מיכאל מלכיאלי: אין ספק שהיא עושה פעילות בעיקר בשעות הפנאי.
מיכאל מלכיאלי: היום לרשויות אין יכולת להגיע, למשל, לצבור מתנדבים, כמו המתנ"סים.
מיכאל מלכיאלי: אני מכיר את ירושלים, שיבחו אתכם הרבה ויש הרבה מה לשבח, יש דבר שאני רוצה להגיד לכם כהערה בונה ואני חושב שההערה היא לא כלפיכם, אלא יותר לתת לכם מידע, לא יודע אם אתם מודעים לו, בשביל ההנחיות שלכם בשטח.
מיכאל מלכיאלי: מספר מתנ"סים בירושלים הפכו בשלוש השנים האחרונות, ובעיקר בשנה האחרונה, לאיזשהו יעד פוליטי, כשנקטו צד במאבקים של עיריית ירושלים, מתוך כוונה לשאת חן בעיני אנשים מסוימים בתוך העירייה.
מיכאל מלכיאלי: היום, בשכונות שלמות יש מאבקים בין חרדים ללא חרדים, בתוך חרדים, בתוך חילוניים והמתנ"ס הקהילתי הפך להיות שופר של צד מסוים.
מיכאל מלכיאלי: כל בית כנסת שנבנה ברמות, פסגת זאב, גילה, ראש המתנגדים – המתנ"ס.
מיכאל מלכיאלי: אני ישבתי בוועדת התכנון והבנייה המקומית לא פעם ולא פעמיים ואני שואל את הנציגים, "תגידו לי, החברה למתנ"סים מממנת אתכם בשביל להתנגד לבתי כנסת?
מיכאל מלכיאלי: בשביל להתנגד לגני ילדים?
מיכאל מלכיאלי: " בוא נגיד שהדיון הוא, טו, רוצים את השטח לפעילות קהילתית, אבל כשזה מגיע לציבורים אחרים פתאום המנהל הקהילתי מגיע כמבקש, כיוזם.
מיכאל מלכיאלי: אני מכיר את המורכבות, שיש הנהלה בעייתית, שלפעמים היא מכריחה מול המנהל, אני חושב שאתם, כחברה למתנ"סים, שגם רוצה עזרה מהמדינה ואני חושב שהבקשה שלכם, 20 מיליון שקל במונחים של פה זה כסף קטן ואני אשמח להיות יד ארוכה שלכם, יחד עם יושבת ראש הוועדה, כי זה מוצדק ואתם צריכים את זה, אבל אתם צריכים לחדד את הנהלים מול האנשים שלכם, אסור להם לגעת במריבות שבתוך השכונות.
מיכאל מלכיאלי: הם, בשביל לשאת חן, ואם אתה רוצה גם שמות ושכונות אני מוכן לתת לך, לא רוצה לתת פה דוגמאות, לא פה, אבל אחר כך אני יכול לתת לך.
מיכאל מלכיאלי: אתם צריכים לחדד את הנהלים מול המנהלים שלכם, אסור להם להתערב, ודאי לא במאבק שכונתי אבל גם לא במאבקים פנים עירוניים, בין קואליציה לאופוזיציה, בתוך הקואליציה.
מיכאל מלכיאלי: הם מגיעים לישיבות מועצה, נוקטים צד לאחד הצדדים, מה זה עושה?
מיכאל מלכיאלי: מרחיק קבוצות שלמות מתוך המתנ"סים.
מיכאל מלכיאלי: משפט אחרון, ההתקרבות שלכם לציבור החרדי היא מבורכת מאוד, יש לכם כבר מנהלים חרדים בתוך ירושלים, דבר שבעצם מקרב את האנשים.
מיכאל מלכיאלי: כשאני נכנסתי לנווה יעקב, לא הייתי שולח את הילדים שלי למתנ"ס.
מיכאל מלכיאלי: פחדתי.
מיכאל מלכיאלי: היום הילדים שלי כולם בחוגים במתנ"ס, קורסי שחייה ושאר חוגים.
מיכאל מלכיאלי: זה ממלא לי את השעות של אחר הצהריים, זו באמת פעילות מבורכת מאוד.
מיכאל מלכיאלי: אני מכיר את זה מעוד חברים חרדים בכל ירושלים.
מיכאל מלכיאלי: הנושא הפוליטי ונקיטת צד של מנהלים, לדעתי מפריע לכם, גם בתוך הקונצנזוס העירוני, אבל גם בכלל.
מירב בן ארי: תודה רבה, חבר הכנסת מלכיאלי.
<אביעד פרידמן: חבר הכנסת - - -
מירב בן ארי: אתה בסוף מתייחס, כך זה עובד.
מירב בן ארי: אתה רושם לך ובסוף מתייחס.
מירב בן ארי: אנחנו גם נוציא סיכום לכל חברי הועדה כמובן, שהם גם יוכלו לקרוא.
מירב בן ארי: עכשיו אני רוצה בבקשה את משרד הרווחה והשירותים החברתיים, הוא כאן?
מירב בן ארי: טלי או קרן?
<טלי אלון: טלי.
מירב בן ארי: בואי ספרי לנו על הקשר עם החברה למתנ"סים ועל העבודה שלכם.
<טלי אלון: קודם אני אציין את העבודה ואת שיתופי הפעולה הטובים שנעשים בין המשרד שלנו לחברה למתנ"סים.
<טלי אלון: אני אגיד שמעבר לתכניות פנאי שהוצגו פה, החברה למתנ"סים שותפה גם לתכניות נוספות, שירות לאומי אזרחי, אוכלוסיות עם מוגבלויות, החברה למתנ"סים היא זרוע מעטפת לתכנית הזאת, לאוכלוסיות שלנו ועושה את זה בצורה נהדרת.
<טלי אלון: החברה זכתה במכרז של המשרד למעש תעשייתי, אז היא מובילה גם את התכנית הזאת של תעסוקה מוגנת בשוק הפתוח, וכמובן תכניות הפנאי.
<טלי אלון: בנוגע לתכניות הפנאי חשוב לציין שמשרד הרווחה מוביל מדיניות של שילוב אוכלוסיות עם מוגבלויות בקהילה.
<טלי אלון: היום אנחנו נותנים העדפה ומעדיפים כמה שיותר שהמועדונים ופעילויות הפנאי ייפתחו בתוך המסגרות של החברה למתנ"סים, שבעצם מעודדות את השילוב הזה ומאפשרות את השילוב ולא במסגרות סגרגטיביות כמו שהיו בעבר.
מירב בן ארי: חוץ מבעלי מוגבלויות, יש עוד אוכלוסיות?