GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רביד עומסי: היכולת שלי היא מוגבלת.
יעקב מרגי: תקשיב, קילומטרז' גדול עברתי איתכם בדיונים כאן.
יעקב מרגי: לא ייתכן שאתם תרדו למאזנים, תרדו לחובות ללא מתוקצבים.
יעקב מרגי: יש לכם מה לומר.
יעקב מרגי: אתם גוף שקיבל רישוי מהמדינה.
יעקב מרגי: אל תתכסו לי במתוקצב, לא מתוקצב.
יעקב מרגי: גם על גוף לא מתוקצב שקיבל רישיון מהמדינה חובה על המדינה לבקר אותו, לרדת לו.
יעקב מרגי: לא ידעתי שהמוסדות הלא ציבוריים הם בכלל מאורגנים כעמותות, הם נבדקים בכל מיני פלטפורמות.
יעקב מרגי: אז אדרבא, הם הכי מבוקרים מכל מיני גופים.
יעקב מרגי: איתנות פיננסית של מוסד לא ציבורי אלא פרטי זה לנגד עיניכם.
יעקב מרגי: אותם חרדים, וראינו דיונים - - אתם בצדק - ככה צריך - דואגים גם לסטודנטים שבאים בשעריו שאכן יוכלו לקבל את מה שהובטח להם.
יעקב מרגי: איתנות פיננסית, חוזק אקדמי, התנהלות אקדמית ראויה - זה לא? זה לא מתוקצב?
יעקב מרגי: לא מקובלת עלי הטענה הזאת, אמרתי אותה בכל הדיונים.
יעקב מרגי: היא לא מקובלת.
יעקב מרגי: אני דורש את התערבות המל"ג גם במוסדות הלא מתוקצבים.
יעקב מרגי: אל תפחדו, לא יבקשו מכם תקציב.
יעקב מרגי: ממילא, גם אם תרצו, האוניברסיטאות לא יתנו לכם להעביר להם.
יעקב מרגי: בבקשה תתייחס לזה.
<רביד עומסי: תראה, אנחנו מפקחים על המוסדות הלא מתוקצבים בשביל שרמת הלימודים תהיה רמה זהה, בשביל שהם יקבלו אותו דבר כמו סטודנט רגיל.
<רביד עומסי: האם אני יכול לדרוש ממוסד לא מתוקצב להעניק שיעורי עזר לסטודנט חרדי שמגיע בלי רקע אקדמי?
<רביד עומסי: אני לא בטוח.
יעקב מרגי: סליחה, הוא ביקש ממך אישור לפתוח מסגרת חרדית?
<רביד עומסי: בהחלט.
יעקב מרגי: ואתה במידה משורה נותן אותה.
יעקב מרגי: למה אתה לא מתנה לו את זה?
יעקב מרגי: למה אתה לא מתנה לו כמו שהמוסד הציבורי היה עושה את זה?
יעקב מרגי: אתה הריבון.
יעקב מרגי: כל עוד לא תעשו סוויץ' שאתם צריכים להוציא את הידיים מהכיסים ולשים את זה על ההגה של ההשכלה הגבוהה, ככה ההשכלה הגבוהה תיראה.
יעקב מרגי: תיקחו את דברי הימים פה של הוועדה מאז שאני מכהן בה.
יעקב מרגי: הפוך, אני לא אומר לכם שאתם יותר מידי מעורבים, אתם לא אקטיביים בכלל.
יעקב מרגי: בשביל תכנית חומש אתם זה, יושבת הנשיאות הגדולה, שאני לא מזלזל באף אחד מהם, המל"ג מתכנס פעם ב.., מקבלים החלטות בניתוק מוחלט ממה שקורה בשטח.
יעקב מרגי: פרופסור מנואל טרכטנברג.
מנואל טרכטנברג: טוב, אדוני היושב-ראש, קודם כל אני מברך אותך על קיום הדיון הזה.
מנואל טרכטנברג: זה בעיני אחד הנושאים המשמעותיים ביותר שמתרחשים בכלל בחברה הישראלית.
מנואל טרכטנברג: תראו, אני אגיד כמה מילים כלליות, ואז אני אכנס דווקא לנקודות שגם אתה התייחסת אליהן.
מנואל טרכטנברג: המדינה לא יכולה לגרום לאף אחד - לא פרט ולא ציבור - לרצות ללמוד או לרכוש השכלה.
מנואל טרכטנברג: מה שקורה כאן זה שבתוך הציבור החרדי יש בהחלט הבנה שכדי להתפרנס חייבים לרכוש השכלה, השכלה אקדמית, השכלה איכותית, שתוביל לפרנסה נאותה.
מנואל טרכטנברג: אף אחד לא רוצה להיות עני.
מנואל טרכטנברג: אתה יודע, יש איזו מן אגדה אורבנית שהציבור החרדי רוצה להיות עני, לכן הם חיים בעוני.
מנואל טרכטנברג: לא כך העניין.
מנואל טרכטנברג: בפרט הדור הצעיר.
מנואל טרכטנברג: יש רצון עז לפרוץ את מעגל העוני ולהמשיך להתקיים כציבור חרדי.
מנואל טרכטנברג: התפקיד של המדינה זה לאפשר את זה, לפתוח את שערי האקדמיה כדי שאותו ציבור שרוצה בכך יוכל לרכוש את הכלים, את הכלים האיכותיים ביותר, כדי להשתלב בתעסוקה.
מנואל טרכטנברג: הדבר הזה יחולל מהפכה בתוך הציבור החרדי.
מנואל טרכטנברג: הוא יוכל להתקיים על פי אמונתו לא בעוני עמוק, ויחד עם זאת גם לתרום למשק ולחברה.
מנואל טרכטנברג: זו נקודת המוצא.
מנואל טרכטנברג: אני חושב שמה שקרה מאז 2009 זה לא פחות ממהפכה שבדרך.
מנואל טרכטנברג: אנחנו ראינו את התהליך.
מנואל טרכטנברג: היד נטויה, התהליך הוא ארוך, הוא קשה.
מנואל טרכטנברג: כל פעם מגלים עוד רובד של קשיים.
מנואל טרכטנברג: אני רוצה להתייחס עכשיו לנקודות שעלו כאן.
מנואל טרכטנברג: יש לי הרבה מה לדבר על הדברים האחרים.
מנואל טרכטנברג: תראו, ככל שמספר הסטודנטים החרדים גדל, כך הגברים מגיעים – הנשים זה סיפור אחר, הפער הוא הרבה יותר קטן – ללא כל הכנה.
מנואל טרכטנברג: זה לא עניין של הכנה.
מנואל טרכטנברג: העניין של האנגלית, של המתמטיקה, של המחשבים, של האוריינות הדיגיטלית, מה שנקרא, החוסר האבסולוטי זה לא עניין של, אתה יודע, שיודעים קצת, לא יודעים כלום בהקשרים האלה.
מנואל טרכטנברג: אתה יודע, זה הרואי לצפות שאפשר לצמצם את הפער הזה בתוך שנה.
מנואל טרכטנברג: הרי המספרים של הנשירה מהמכינות וכו' משקפים את העובדה הבסיסית הזאת.
מנואל טרכטנברג: כל בחור חרדי שמצליח לעבור את המכינה ולהשתלב בלימודים של מדעי המחשב, אני רואה בזה לא פחות מאשר נס, ממש ככה, ואני מוריד את הכובע.
מנואל טרכטנברג: אתה יודע, אני בהתלהבות יתרה כשאני רואה את הדבר הזה.
מנואל טרכטנברג: ככל שהמספר גדל, כך הבעיה הכל כך יסודית הזאת של חוסר הכנה תלך ותגדל.
מנואל טרכטנברג: מה אנחנו יכולים לעשות אל מול הדבר הזה?
מנואל טרכטנברג: אנחנו לא נשנה סדרי עולם כאן במובן זה שמערכת החינוך תכפה על המגזר החרדי לימודי ליבה, זה לא יעבור כך, אבל כיום, בחורים צעירים חרדים שרוצים ללמוד אנגלית לא בתוך המסגרות של הישיבה הקטנה אלא ליד - אין איפה ללמוד, אין מורים.
מנואל טרכטנברג: המגזר לא מכשיר מספיק מורים גברים ללמד אנגלית, מתמטיקה, מדעי המחשב.
מנואל טרכטנברג: לא בתוך המסגרות, אלא ליד.
מנואל טרכטנברג: זה צריך להשתנות.
מנואל טרכטנברג: עוד פעם, אנחנו לא כופים שום דבר, רק מי שרוצה.
מנואל טרכטנברג: אם המשפחות רוצות שהילדים שלהן ילמדו, אין להם לאן ללכת, אין ליד, אין במרחק ברגל מהבית.
מנואל טרכטנברג: זה אפשר לעשות.
מנואל טרכטנברג: אפשר לספק את הצרכים האלה, אפשר להכשיר מורים.
מנואל טרכטנברג: עכשיו אני אומר, זה צריך להיות בעדיפות ראשונה, אדוני היושב-ראש, להכשיר מורים חרדים להוראת אנגלית, מתמטיקה ומדעי המחשב בתוך המגזר, על פי התנאים שלהם, על פי הביקוש שלהם.
מנואל טרכטנברג: זה דבר קריטי.
מנואל טרכטנברג: זה דבר שאני חושב שצריך לשים על סדר היום בצורה מאוד ברורה.
מנואל טרכטנברג: הדבר השני, מה שאמרת על המכללות הפרטיות.
מנואל טרכטנברג: קודם כל, בוא נקרא לילד בשמו.
מנואל טרכטנברג: יש מכללה אחת גדולה שפרצה דרך - צריך להגיד את האמת - בזמנו, אבל עם הזמן אנחנו רואים את התופעה הזאת של המונים שנכנסים לשלם, משלמים הרבה מאוד כסף.
מנואל טרכטנברג: הרבה מאוד נופלים.
מנואל טרכטנברג: גם אלה שעוברים, שרוכשים תארים, בפרט במשפטים ובמינהל עסקים, מתגלה אחר כך שהשוק רווי בהם, אין להם תעסוקה וכו'.
מנואל טרכטנברג: ואני אומר לכם עכשיו משהו.
מנואל טרכטנברג: זה הדור הראשון בתוך הציבור החרדי שרוכש את הכלי הזה של השכלה גבוהה ותואר.
מנואל טרכטנברג: אוי לנו אם נמכור לדור הזה מוצר פגום, לדור הראשון הפורץ דרך.
מנואל טרכטנברג: זה קורה.
מנואל טרכטנברג: צריך להתריע.
מנואל טרכטנברג: אתה צודק, אדוני היושב-ראש, שהמל"ג אמנם לא יכולה לכפות, אבל המל"ג יכולה להרים קול הרבה יותר צלול, לקרוא לילד בשמו, להגיד: רבותיי, לצד הדברים הנהדרים שקורים באקדמיה בהכשרה של הציבור החרדי, גם יש את התופעה הזאת, ותדעו לכם, תיזהרו, מכיוון ששם מוכרים לכם מוצר פגום.
מנואל טרכטנברג: זו אמירה קשה, אבל צריך להגיד אותה לטובת הציבור החרדי שהולך לשם.
מנואל טרכטנברג: עכשיו לעניין הנתונים.
מנואל טרכטנברג: כשהייתי יו"ר ות"ת הייתי מתוסכל בצורה בלתי רגילה מהדבר הזה שיש את האיחור האדיר הזה.
מנואל טרכטנברג: זה נכון שהבעיה היא בהלמ"ס בעיקר, כי המל"ג תלוי בהלמ"ס.
יעקב מרגי: הלמ"ס יוצא למכרז - -
מנואל טרכטנברג: אני אומר לכם בצורה חד משמעית, במדינת ישראל של 2017 לא ייתכן – לא איכפת לי אם זה הלמ"ס או אם זה כל גוף אחר - - מפה צריכה לצאת אמירה.
מנואל טרכטנברג: אתמול בערב היו פריימריז במפלגה שלי.
מנואל טרכטנברג: אמנם באיחור של חצי שעה, אבל כשנסגרו הקלפיות, היו תוצאות.
מנואל טרכטנברג: יש לי חדשות.
מנואל טרכטנברג: יש דבר כזה שנקרא מחשבים, שיודעים להביא את האינפורמציה בזמן אמת.
מנואל טרכטנברג: זה לא שדרושה שנה ושנתיים כדי לאסוף את הפתקאות, לעשות חישובים ביחד.
מנואל טרכטנברג: רבותיי, זה כשל מערכתי שהוא בלתי נסבל.
מנואל טרכטנברג: אתה צודק, זה לא המקום היחיד שזה קורה.
עודד פורר: זה המקום היחיד.
עודד פורר: בהטבות מס הם לא מודדים את המרחק מהיישוב, למרות החלטה.
עודד פורר: בחוק הם היו צריכים להביא את זה בינואר לוועדת הכספים.
עודד פורר: הם לא הביאו את זה עד עכשיו.
מנואל טרכטנברג: נכון מאוד, עודד, לכן זה תפקידה של הכנסת לבוא להתריע.
מנואל טרכטנברג: לא מקובל עלינו שב-start-up nation בשנת 2017 יהיה פיגור.
מנואל טרכטנברג: אני אומר לכם משהו.
מנואל טרכטנברג: הפיגור לא צריך להיות יותר ממספר חודשים בודדים, זהו.
מנואל טרכטנברג: זה מה שצריך להיות.
יעקב מרגי: אני מוכן לסבול שנה קודמת.
מנואל טרכטנברג: אני אומר לך, מספר חודשים בודדים.
מנואל טרכטנברג: יש לי הרבה מה להגיד, אבל לסיכום אני אומר בשלושת ההקשרים שדיברתי עליהם – הכשרת מורים גברים בתוך המגזר החרדי ללימודי אנגלית - - בואו נמחק מהלקסיקון לימודי ליבה, כי זאת קונוטציה שאתה - - מילה אחרונה.
מנואל טרכטנברג: הקמתי כאן בכנסת שדולה לשוויון הזדמנויות למגזר החרדי, או יותר נכון, לציבור החרדי.
מנואל טרכטנברג: זאת צריכה להיות הגישה שלנו, לאפשר שכל צעיר וצעירה חרדים יוכלו למצות את הרצון שלהם, את הפוטנציאל שלהם על ידי מתן שוויון הזדמנויות.
יעקב מרגי: חבר הכנסת מלכיאלי.
מיכאל מלכיאלי: קודם כל, תודה, אדוני היושב-ראש, על הדיון.
מיכאל מלכיאלי: קודם כל אני רוצה לומר כמה מילים למה שאמר חברי חבר הכנסת טרכטנברג.
מיכאל מלכיאלי: אני סיימתי עכשיו תואר שני.
מיכאל מלכיאלי: את התואר הראשון שלי למדתי במקום חרדי, את התואר השני במקום לא חרדי.
מיכאל מלכיאלי: קטונתי מלחלוק, אבל כל האגדה הזאת שהציבור החרדי קשה לו במכינות, קשה לו באנגלית, במתמטיקה - - היינו קבוצה מאוד גדולה, 60 או 70 תלמידי ישיבה, שכל ימינו למדנו רק בישיבה, בלי ליבה, בלי שום דבר, ותוך מספר חודשים כולם סיימו בציונים גבוהים.
מיכאל מלכיאלי: אני לא רוצה להתרברב, אבל רובם עם יכולות של לימודי גמרא.
מיכאל מלכיאלי: זה מוכיח את עצמו.
מיכאל מלכיאלי: גם הסיפור שאין מכונים ללימוד אנגלית בציבור החרדי - - כל מי שיפתח כל עיתון חרדי יראה שבירושלים יש 6 או 7 מכונים כאלה.
מיכאל מלכיאלי: לכל אבא שרוצה ללמד את הילד שלו אנגלית - אמנם לא בתלמוד תורה, שאין לימודי ליבה - יש לו.
מיכאל מלכיאלי: כמעט בכל שכונה חרדית, במינהלים קהילתים כאלה ואחרים יש לימוד אנגלית.
מיכאל מלכיאלי: יש פה נשירה, אי אפשר להתעלם ממנה.
מיכאל מלכיאלי: אני גם רוצה להוסיף עוד דבר.
מיכאל מלכיאלי: אני עצמי מהכולל יצאתי ללימודים.
מיכאל מלכיאלי: יושבים פה אנשי עידוד טורונטו.
מיכאל מלכיאלי: יושב פה נתן, ויש לידו בחור חמוד בשם אביחי.
מיכאל מלכיאלי: הם עושים היום דבר עצום - אני חושב שהמל"ג היה צריך לעשות אותו בעצמו, לא על ידי שלוחות – זה כל המושג של הליווי החרדי.
מיכאל מלכיאלי: אני לא קורא לזה קבוצת תמיכה.
מיכאל מלכיאלי: יש להם מפגשים עם הסטודנטים פעם בכמה חודשים.
מיכאל מלכיאלי: הם יודעים לפתור בעיות לסטודנטים.
מיכאל מלכיאלי: אני חושב שאם המל"ג היה יודע לאמץ את העבודה האדירה שלהם, היינו חוסכים המון המון בנשירה.
מיכאל מלכיאלי: דבר אחרון שאני רוצה לומר, שזה גם המל"ג צריך לקחת לידיו, זה שתבדקו, אחוז החרדים הלך והתרבה בשנים האחרונות באוניברסיטאות הלא דתיות, באוניברסיטה העברית איפה שלמדתי.
מיכאל מלכיאלי: האם האוניברסיטה התחשבה פעם בשעות תפילה?
מיכאל מלכיאלי: האם היא התחשבה פעם בכשרות של האוכל שהיא נותנת?
מיכאל מלכיאלי: האם היא התחשבה פעם שמגיעים מרצים שמסיתים נגד הציבור החרדי ואתה כתלמיד לא יכול לפתוח את הפה כי הוא יטפל לך במבחן?
מיכאל מלכיאלי: האם חשבתם פעם שאתם, המל"ג - אתם בעצם הריבון מעל האוניברסיטה – מביאים נציגים כאילו חרדים לייצג את הציבור החרדי נגד הציבור החרדי?
מיכאל מלכיאלי: מה אתם רוצים, שהציבור יישאר שם?
מיכאל מלכיאלי: אני אומר לך, אני כמה פעמים באמצע רציתי לקום, לברוח מבית הספר.
יעקב מרגי: אתה אומר, במילים אחרות, שהנשירה היא לאו דווקא לימודית.
מיכאל מלכיאלי: היא לא מהלימודים.
מיכאל מלכיאלי: אני אגיד לך, כשאני סיימתי - -
יעקב מרגי: סביבה תומכת אין?
מיכאל מלכיאלי: אני אומר לך, אני רציתי לברוח מהמקום.
מיכאל מלכיאלי: יושבים לך מרצים, מדברים נגדך, נגד הרבנים שלך, מזלזלים.
מיכאל מלכיאלי: מה אתה רוצה, שאנחנו נישאר בכזה מקום?
מיכאל מלכיאלי: לא ביקשתי כרגע הפרדה באוניברסיטה העברית.
מיכאל מלכיאלי: לא ביקשתי.
מיכאל מלכיאלי: ביקשתי שתתנו במכללה שהם רוצים הפרדה.
מיכאל מלכיאלי: אתם לא נותנים להם.
מיכאל מלכיאלי: אז מה אתם בעצם עשיתם?
מיכאל מלכיאלי: שהציבור החרדי שרוצה תואר שני, וכולנו הרי יודעים שבנציבות, במכרזים גבוהים עוד מעט ידרשו תנאי סף תואר שני - - חרדים לא יהיו שם.
מיכאל מלכיאלי: למה?
מיכאל מלכיאלי: כי אני לא הולך ללמוד מעורב.
יעקב מרגי: רבותיי, בצוות ניהול הוועדה התקדמה אחת העובדות, שתפקידה היה - - במכרז החדש שפרסמה הכנסת, בתנאי הסף היה תואר ראשון לכתבנית.
יעקב מרגי: יוצא שתואר שני הוא כמעט ועוד מעט קט יהפוך לתנאי סף.
מיכאל מלכיאלי: תנאי סף.
מיכאל מלכיאלי: הציבור החרדי לא יהיה שם, כי אתם מדירים את הציבור החרדי משם.
מיכאל מלכיאלי: אבל עזוב, סביבה תומכת, כמו שאמר היושב-ראש, אין במקומות מסוימים.
עודד פורר: ראשית, אני מצטרף לחלק מהדברים שאמר חברי בהקשר של איך מרגיש סטודנט חרדי שנכנס לאוניברסיטה חילונית.
עודד פורר: הפלורליזם הוא לשני הכיוונים.
עודד פורר: ברור שעשו מזון כשר.
עודד פורר: אני לא בדקתי את הכשרות באוניברסיטאות, אבל אם באו"ם הצלחנו להביא מזנון כשר, אני מאמין שגם נצליח בחלק מהאוניברסיטאות.
עודד פורר: השאלה של התואר השני לא מופיעה פה בנתונים.
עודד פורר: לא ראיתי פה את מספר הסטודנטים החרדים שלומדים לתואר שני.
יעקב מרגי: זה נתון שלא נמדד, כי הוא נבלע.
יעקב מרגי: אין מסגרות לחרדים.
עודד פורר: אני חושב - -
<קריאה: יש מעל 1,000 סטודנטים.
<רביד עומסי: כ-10% מהסטודנטים.
עודד פורר: אני חושב שכשמציגים נתונים, זה צריך להיות חלק מהנתונים שמוצגים, בגלל הסוגיה הזאת שלא מאפשרים למי שרוצה ללמוד את התואר השני - - חבר'ה, זה שפתחת את האפשרות להרבה מאוד אנשים ללמוד תואר ראשון בכלל, אז בתואר השני חוסמים?
עודד פורר: אני לא מצליח להבין את העניין הזה.
עודד פורר: אין פה שום עניין, לא לאקדמיה ולא לחופש האקדמי.
עודד פורר: זה נראה לי סתם מן רצון לכפות.
יעקב מרגי: חבר הכנסת לשעבר ניסים זאב.
נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כולנו יודעים את הוויכוח בין בלעם לאתון, מי הכה אחד את השני יותר.
נסים זאב: כל אחד התלונן שהשני מכה.
נסים זאב: מה שקורה כאן זה שהמל"ג אומר:
נסים זאב: אני פותח את השערים בפני חרדים, אבל מכניס את כל החסימות האפשריות כדי לבלום אותנו.
נסים זאב: אני אתחיל אחד לאחד.
נסים זאב: אני אומר לך, אדוני היושב-ראש, אתה יודע שעוד בתקופת גדעון סער, וגם קודם לכן, ובזכות פרופסור טרכטנברג שליווה אותנו, ותודה רבה לך מנואל, אנחנו לא שכחנו אותך, אנחנו תמיד זוכרים אותך לטובה - הוא פתח את השערים יחד עם גדעון סער - היו סיכומים.
נסים זאב: אחת הסוגיות שהעלינו בזמנו זה הנושא של מבחני סאלד.
נסים זאב: ידידי חבר הכנסת, פה מתחילה הבעיה.
נסים זאב: האם מבחני סאלד זה תעודת אשת חייל?
נסים זאב: כאשר תלמידה לומדת 3 שנים, לומדת בכיר, באים אחרי 3 שנים ואומרים: זו חספא בעלמא, אנחנו לא מכירים.
נסים זאב: כל שנה חוזרים על התזמורת כמו באגדה של פסח "הא לחמא עניא".
נסים זאב: כל פעם מחדש.
נסים זאב: כל שנה אנחנו נדרשים ומתווכחים במל"ג – יודע את זה רביד טוב –באותן סוגיות.
נסים זאב: כל שנה מערימים עוד קשיים כדי לבלום אותנו.
נסים זאב: אני אומר לך, כשמדברים על נשירה, אני מדבר על מריטת שערות.
נסים זאב: אומרים: יש לך קרחת בסוף.
נסים זאב: אל תמרטו לנו לא את העצבים ולא את השערות שלנו.
נסים זאב: המגזר החרדי הוא לא איזה ציבור אומלל שצריכים לעודד אותו, לשקם אותו, כאילו המל"ג הוא חברת השיקום של הציבור החרדי.
נסים זאב: אנחנו לא כאלה מסכנים, תאמינו לי.
נסים זאב: אני רוצה לומר לך איפה הבעיות שצריכים לדבר עליהן.
נסים זאב: איך אפשר שמכינה יהודית שבמשך שנים - -- אני רוצה שתבינו מה התפקיד שלי.
נסים זאב: יש לי מוסדות נוות ישראל.
נסים זאב: אנחנו תחת חסות מכללת הרצוג.
נסים זאב: יש לנו למעלה מ-600 תלמידות, כולן מהמגזר החרדי.
נסים זאב: כשאני אומר חרדי, אני מדבר בעיקר על חסידויות שונות, על ליטאים.
נסים זאב: לשם באים כל הסלתה ושמנה של המגזר החרדי, כולל סאטמר.
נסים זאב: עכשיו, איפה זה צמח בכלל?
נסים זאב: כאילו זאת הייתה יוזמה של המל"ג לטפח את החרדים.
נסים זאב: הייתה יוזמה עוינת.
נסים זאב: אני רוצה להזכיר לך, כאשר באו והחליטו שאופק חדש צריך תנאי סף, שצריך לדרוש מאותן מורות בגרות פלוס בי.
נסים זאב: אי, אז באו כל המורות החרדיות, בערך 30 אלף ברחבי הארץ, ואמרו: מה אנחנו עושות עם עצמנו.
נסים זאב: אז מי שלמדה בכיר לפני 10 שנים ו-20 שנה והיום היא עם 8 ו-10 ילדים, נדרשת לחזור כאילו היא אנאלפביתית.
נסים זאב: לא מכירים אותה, לא מכירים בתעודות שלה.
נסים זאב: אם תעודת בכיר לא שווה כלום, תגידו מראש: אנחנו לא מנפיקים תעודה, אנחנו לא מכירים בלימוד שלכן, שווה לאפס.
נסים זאב: כשמדברים על תקצוב, מדברים על מוסדות מתוקצבים.
נסים זאב: אני נלחם כל שנה להגדיל את התקציב יחד עם סגן שר האוצר ואחרים, כדי שאותן תלמידות שצריכות לבוא לתואר בי.
נסים זאב: אי, שתהיה להן אפשרות לממן את עצמן.
נסים זאב: הקמח הזה הופך להיות, תאמין לי, רק הפסולת.
נסים זאב: גם פסולת אחר כך - - זה הולך תמיד לחלק של הטכנולוגי, כמו שהוא אמר, ואף פעם אין לאותן סטודנטיות שלומדות לתואר מורות וגננות.
נסים זאב: אני אומר, הגיע הזמן, כי חלק החלו.
נסים זאב: לא יכול להיות שנתעלם מהמגזר הזה.
נסים זאב: דבר שני.
נסים זאב: תואר שני, איך אפשר לדרוש שיהיה רק מעורב?
נסים זאב: מה, המל"ג פה הוא- -?
יעקב מרגי: זו סוגיה בדיון.
נסים זאב: זו סוגיה - -
יעקב מרגי: קריטית.
נסים זאב: היא שערורייתית, היא מגמתית.
נסים זאב: או שמבינים מה זה מגזר חרדי, או שמתיימרים לדעת מה זה מגזר חרדי.
נסים זאב: לא מיני ולא מקצתי.
נסים זאב: הם לא מבינים כלום בעניין הזה.
נסים זאב: אז אנא מכם, אל תתערבו בדברים.
נסים זאב: אתם רוצים לעזור - -
יעקב מרגי: גלעד מלאך, אם תוכל בדקה וחצי לומר את משנתך, אני אשמח.
<גלעד מלאך: ברשותך, כן.
<גלעד מלאך: רק רציתי להגיד, חבר הכנסת מרגי, מבחינת הנתונים, כאילו התחושה שלך שזה לא מתקדם בקצב מספיק טוב.
<גלעד מלאך: אנחנו בחנו את הנושא הזה.
יעקב מרגי: התחושות שלך הן שונות.
<גלעד מלאך: זה לא עניין של תחושות.
<גלעד מלאך: הנתונים מראים על עלייה שנתית של בין 10% ל-15% ב-5 השנים האחרונות.
<גלעד מלאך: של מספר הסטודנטים החרדים.
יעקב מרגי: שנכנסים לשערי האקדמיה.
<גלעד מלאך: כן.
יעקב מרגי: הדיון מתמקד היום על הנשירה, אתגרים.
<גלעד מלאך: בסדר.
<גלעד מלאך: אני אומר, קודם כל מבחינת הקצב.
<גלעד מלאך: התחושה שלך שהקצב הוא לא מהיר.
<גלעד מלאך: הקצב הוא די מהיר.
<גלעד מלאך: עכשיו רק כמה מילים ביחס לנשירה, אבל בהקשר שלנו.
<גלעד מלאך: חלק משמעותי מהתכנית החדשה היא לשפר לא רק את הכמות, אלא גם להעלות את האיכות של הסטודנטים החרדים באקדמיה.
<גלעד מלאך: זה יבוא לידי ביטוי, בין השאר, במכינה בגרותית, כלומר, המכינה תהיה מכינה שאפשר לעשות אותה בתהליך משמעותי יותר, ממושך יותר, שתאפשר בחירה לסטודנטים חרדים.
<גלעד מלאך: לא יהיה מצב רק שבן אדם נכנס למכינה, הוא כבר יודע מה הוא ילמד, וכשעוד אין לו מושג מהחיים מה מתאים לו, הוא כבר יודע באיזה מקום הוא ילמד ומה הוא ילמד.
<גלעד מלאך: ברגע שיש מכינה בגרותית, בן אדם מבין גם את היכולות שלו.
<גלעד מלאך: אחר כך הוא יכול לבחור בכל מוסד אקדמי רלוונטי.
יעקב מרגי: אני לא רציתי להגיד מדוגמה אישית, אבל הבן שלי גם יצא מישיבה.
יעקב מרגי: הוא הלך למכינה להנדסה, יצא עם - -, אבל במהלך הלימודים היו לא קשיים אובייקטיביים - חלק של המוסד, כי לא היה ליווי במוסד ולא הייתה התאמה של המוסד.
יעקב מרגי: אנשים רבים מתאכזבים בדרך הזאת.
יעקב מרגי: איך אמר טרכטנברג, ואני שמח שהוא אמר את זה, אל תמכרו מוצר פגום.
יעקב מרגי: זה מסר גם לדורות הבאים.
<גלעד מלאך: אז אני רק מדגיש בהקשר הזה, מכינה בגרותית היא קודם כל מאפשרת להבין את היכולות שלך, את מידת ההתאמה שלך לכל תחום.
<גלעד מלאך: זה דבר אחד.
<גלעד מלאך: דבר שני, בהקשר של מכללות פרטיות שעלו והוזכרו פה, לא הזכרנו את הנקודה הסופית מעבר לנשירה.
<גלעד מלאך: בסוף הלימודים של לימודי משפטים רוב התלמידים שניגשו לבחינה נכשלו, כלומר, אנשים שרפו 3 שנים מהחיים שלהם, שילמו סכום שהוא - -
<יהודית גידלי: 88%.
<גלעד מלאך: כלומר, שילמו סכום אדיר.
<גלעד מלאך: כל התמיכה שהם קיבלו מהמל"ג זה לא רלוונטי.
יעקב מרגי: בשביל הסלש משפטן.
<גלעד מלאך: נכון.
<גלעד מלאך: אז אני אומר בהקשר הזה - אנחנו כתבנו והתייחסנו לזה - של המקצועות שמקבלים תמיכה מהמל"ג, צריך עוד יותר להוריד את המקצועות - -
יעקב מרגי: מכובדי מר מלאך, על דא קא בכינא.
יעקב מרגי: אם אתה לא מבין ארמית, על זה אנחנו בוכים.
יעקב מרגי: בהתחלה התלהבנו מהנתון שבאים בשערי האקדמיה.
יעקב מרגי: אנחנו כבר לא שם.
יעקב מרגי: אתה באת בתחושה של "מה אתה מתוסכל, סך הכל יש נתונים".
יעקב מרגי: אלה שכבר בפנים - איך אנחנו מוציאים אותם עם תואר משמעותי, איך אנחנו דואגים שלא - - אתה יודע מה, תעזוב את הציבור החרדי, אני כמדינה, איך אני מפקח שאכן על המשאבים שהשקעתי אותם במוסדות קיבלתי את התמורה, את התפוקה הנאותה.
<גלעד מלאך: אז התשובה שלי לזה היא שהתכנית החדשה מתמקדת במקצועות הרלוונטיים, אבל עוד יותר ניתן לעשות זה תמיכה מופחתת ביותר במקצועות האלה.
יעקב מרגי: משה גוטליב, בבקשה.
<משה גוטליב: אני מאוניברסיטת בר-אילן.
<משה גוטליב: אני רוצה לספר סיפור של הצלחה.
<משה גוטליב: אוניברסיטת בר-אילן לקחה את היוזמה של פרופסור טרכטנברג, הקימה קמפוס חרדי למהדרין.
<משה גוטליב: הוא מאפשר לימודים מופרדים לנשים ולגברים.
יעקב מרגי: תיזהר בחשיפה שלא תחטוף עתירה.
<משה גוטליב: אנחנו מקיימים, תומכים בתלמידים בצורה שמאפשרת להם - - העובדים שעובדים מולם הם עובדים חרדים, בעלי תואר אקדמי, ולכן הם מבינים בדיוק את כל הקשיים שהחרדים יכולים להיתקל בהם.
<משה גוטליב: אני חושב שרק השקעה בצורה כזאת יכולה להביא לשיעורי הצלחה.
<משה גוטליב: זה נכון שעם הגברים זה יותר קשה מעט מאשר עם הנשים, מכיוון שהן מגיעות כבר יותר מוכנות, אבל אנחנו לא מרפים ידיים, אנחנו נצליח בכולם.
<חיה וגשל: פתחתי מכון אקדמי לבנות מהמגזר החסידי.
<חיה וגשל: קיבלנו אישור, הסכמה של אדמו"רים ורבנים.
<חיה וגשל: כפי שאתם יודעים, רוב הרבנים בציבור החרדי נגד אקדמיה.
<חיה וגשל: הציבור ממש מקיא את האקדמיה.
יעקב מרגי: תתמקדי בחסם אחד לפחות בדיון הזה.
<חיה וגשל: החסם העיקרי שלנו זה שהמל"ג לא מאפשר לנו - - בתחילת שנת הלימודים הקודמת, ממש שבוע-שבועיים לפני תחילת שנת הלימודים, קיבלנו מכתב מהמל"ג שאין אפשרות לערוך את הלימודים בנפרד.
<חיה וגשל: דרשו מהבנות ללמוד ביחד עם המח"ר החרדי של המרכז האקדמי לב.
<חיה וגשל: מה שקרה זה שרוב הבנות חזרו לסמינרים, ביטלו רישום.
<חיה וגשל: נשארנו בלי תלמידות.
<חיה וגשל: אני מדברת על שנה לפני כן שהיו לנו כיתות של 35 תלמידות.
<חיה וגשל: ישנן מכללות חרדיות שמחזיקות את הקשת של הציבור החרדי.
<חיה וגשל: בשביל לקחת את הציבור החרדי הסגור, השמור – זה מהסגנון שלי והסגנון של התלמידות שלנו – אז זה או שנותנים להם רמה רוחנית כמו בסמינרים לצד לימודי אקדמיה - - הן נבחנו ולומדות בדיוק את אותה תכנית של מרכז אקדמי לב.
<חיה וגשל: ברוך השם יש לנו מחזור שסיים.
<חיה וגשל: כולן מצאו מקום עבודה.
<חיה וגשל: ב"אינטל" יש לנו 4 בנות.
<חיה וגשל: זה שהן שמרו על מסגרת חרדית מבחינה רוחנית לא פגע בתואר שלהן.
יעקב מרגי: סטוארט הרשקוביץ.
<סטוארט הרשקוביץ: אני רוצה להדגיש את החשיבות של הקבוצה הזאת, את הדור הזה, החלוצים האלה של הציבור החרדי.
<סטוארט הרשקוביץ: אני שומע מהם שהם יודעים שעיני הקהילה אליהם עכשיו לראות אם הם יצליחו.
<סטוארט הרשקוביץ: הקריטריונים של הצלחה זה שניים, לא שלושה.
<סטוארט הרשקוביץ: רק שני קריטריונים, זה הכל.
<סטוארט הרשקוביץ: אחד, שיישארו חרדים כשהם יוצאים, ובי"ת, שהם יזכו לעבודה מכובדת, טובה.
<סטוארט הרשקוביץ: אין עוד משהו שחשוב מבחינתם, ולכן יש לדחוף אותם קדימה.
<סטוארט הרשקוביץ: אני מסכים עם כל מה שנאמר.
<סטוארט הרשקוביץ: החסם העיקרי אצלנו בעיקר זה אנגלית.
<סטוארט הרשקוביץ: אנחנו שומעים את זה כל הזמן.
<סטוארט הרשקוביץ: אנשים שמגיעים אלינו לא יודעים איך נראה ה-abc, ולכן אנחנו חייבים לראות איך אנחנו מעצימים את העניין הזה של האנגלית.
<סטוארט הרשקוביץ: בלי זה הם לא יתקבלו להייטק.
<סטוארט הרשקוביץ: כפי שראיתם, 73% מהחרדים לומדים עריכת דין ומינהל עסקים.
<סטוארט הרשקוביץ: אנחנו צריכים להכניס אותם, לעודד אותם יותר לתחום הטכנולוגי, כפי שאמר פרופסור טרכטנברג.
<סטוארט הרשקוביץ: צריכים לתת את הדעת איך גורמים להם להגיע יותר לתחומים האלה.
יעקב מרגי: אני מסכים את הדיון.
יעקב מרגי: כמובן תם ולא נשלם, אנחנו נמשיך לעקוב.
<מירב סלע: אני אשמח רק להגיד משהו קצר.
<מירב סלע: אני מהתאחדות הסטודנטים הארצית.
<מירב סלע: אני רק רוצה להגיד שבתכנית החומש הנוכחית לא היה סעיף הנשירה.
<מירב סלע: אנחנו כחלק מוועדת ההיגוי ביקשנו סעיף שמתייחס לסוגיית הנשירה.
<מירב סלע: אני רק אגיד בקשר למכינות, שמה שמוגדר ומוכתב מלמעלה זה לא מה שקורה בשטח.
<מירב סלע: צריך לשים עין על הדבר הזה.
יעקב מרגי: הוועדה מודה לאורחים.
<א. גרשון בינט: אני רוצה להגיד 3 נקודות ממש בקצרה.
<א. גרשון בינט: אחת, יש צורך בלימודים אקדמיים בגלל פרנסה, כמו שאמר פרופסור טרכטנברג.
<א. גרשון בינט: שתיים, יש תחושה, בגלל כל מה ששמענו כאן, ואני לא מאריך בזה, פעמים רבות מידי שרוצים לגייר את הסטודנטים.
<א. גרשון בינט: הנוסחה הנכונה - מה שאמר עכשיו מר סטיוארט – היא נכנס חרדי, יוצא חרדי.
יעקב מרגי: אמר את זה גם טרכטנברג.
<א. גרשון בינט: אני רוצה להוסיף מילה אחת:
<א. גרשון בינט: ובתנאי שזה יהיה לפי הפרשנות החרדית.
יעקב מרגי: אתה מדבר על אוטופיה, לצערי הרב.
יעקב מרגי: הוועדה מודה לאורחים הרבים שהגיעו לדיון, שתרמו לדיון גם כן, לחברי הכנסת שהגיעו לדיון, וכן למרכז טאוב על הצגת המחקר ולאגודת ידידות טורונטו על הסקירה שניתנה לחברי הוועדה.
יעקב מרגי: הוועדה עמדה מקרוב על החסמים של הסטודנטים החרדים באקדמיה, הן בקושי בלימודי אנגלית, הן בתכנית הליווי בשנת הלימודים.
יעקב מרגי: הוועדה רואה בחומרה שבשנת 2017 עדיין אין נתונים סטטיסטיים למועצה להשכלה גבוהה, ולא הוקם מסד נתונים כולל.
יעקב מרגי: הוועדה עמדה מקרוב על הפער בין מספרי הנושרים במוסדות הציבוריים לבין המוסדות הפרטיים.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת למל"ג לסיים ולהביא למצב שאכן תואר שני יינתן לציבור החרדי במסגרות המתאימות, המופרדות.
יעקב מרגי: אני מבין את הקושי המשפטי ואת כל האווירה, אבל אסור לרכב - -אני מאמין כמי שהיה שר, גם כשיש עתירות, שלפרקליטות קל להגיד: יש עתירה, בוא נקפיא.
יעקב מרגי: אם תהיה לכם אמירה, ואני לא שומע אותה, חד משמעית, אז גם הפרקליטות תתיישר לפי זה.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת להכיר בתארים שניתנו בעבר, במיוחד לציבור המורות בחברה החרדית, ולקבוע תנאים.
יעקב מרגי: מכאן ולהבא, לחדשים, אין לנו בעיה, אבל לתארים שניתנו, וכן להכיר במבחני סאלד שהיו תמיד כחלופה לתעודת הבגרות.
יעקב מרגי: אני לא רואה מדוע זה לא מתקיים.
יעקב מרגי: אני מבקש מהמל"ג לתת לנו, לוועדה, תשובה, להגיש לי לוועדה תשובה מוסמכת מדוע בוטלה ההכרה במבחני סאלד.
יעקב מרגי: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט.
יעקב מרגי: היום ה-26 ביולי 2017, ג' באב תשע"ז.
יעקב מרגי: הנושא: הצעת חוק יום הניצחון עודד פורר וקבוצת ח"כים.
יעקב מרגי: וכן הצעת חוק לציון יום הניצחון על גרמניה הנאצית של חברת הכנסת טלי פלוסקוב.
יעקב מרגי: הבנתי שאנחנו צריכים להצביע על המיזוג בשני החוקים.
יעקב מרגי: אנחנו מביאים אותו להצבעה, ואני תומך במיזוג.
יעקב מרגי: באין מתנגדים המיזוג אושר.
יעקב מרגי: אני לא אחזור על הסיבה שההצעה הגיעה בקריאה שנייה ושלישית, היה לנו מאמץ מנטלי רגשי לספר מה קרה שהחליטו אתמול בלילה להביא את זה גם לקריאה שנייה ושלישית.
יעקב מרגי: עד אתמול ידענו שזה עובר רק בקריאה ראשונה, וההיפך הוא הנכון, שעודד פורר בעצמו אמר לי, תשמע, לא צריך להגזים.