GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עאידה תומא סלימאן: אני מודה לכולם.
עודד פורר: אני רק חייב לומר בהקשר הזה, חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, גם בהקשר של דברים שאת עוסקת בהם - צריך לשים את הדברים על השולחן - שצריך להזיז הצידה את הניסיונות לשוות לגזענות אופי פוליטי כזה או אחר.
עודד פורר: גזענות הייתה במדינת ישראל גם כשהיו ראשי ממשלה אחרים.
עאידה תומא סלימאן: אני לא מתווכחת איתך.
עודד פורר: ולצערי היא תהיה גם במקומות אחרים.
עודד פורר: אני כן חושב, וזה גם מתוקף תפקידך כיושבת-ראש הוועדה למעמד האישה בכנסת, שאחד הסימפטומים גם בהקשר הזה של הסקסיזם והגזענות היא העובדה שמערכת אכיפת החוק המציאה את הביטוי הזה של רצח על כבוד המשפחה.
עאידה תומא סלימאן: בדיוק דיברנו על זה.
עודד פורר: אין שום כבוד – אני יודע ואני שומע את הדברים שאת אמרת גם בעניין הזה – ברצח כזה.
עודד פורר: זה בדיוק מתחבר לדברים שאמרו קודם.
עודד פורר: זה מתחיל מהמילים שאנחנו בוחרים.
עודד פורר: אני מאוד נגד פוליטיקלי קורקט, אבל לפעמים צריך אותו.
עודד פורר: במקרה הזה, כשמרשים להשתמש בביטויים כאלה, אז מוצאים את ההמשך.
עאידה תומא סלימאן: אני מסכימה איתך.
עאידה תומא סלימאן: בדיוק קיימנו דיון בנושא הזה.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהגיע הזמן - - אני מסכימה שהייתה גזענות, אבל אנחנו רוצים להדוף את הגל שהולך ולצערי גדל בחברה.
עאידה תומא סלימאן: בזה - אני לפחות מודה - רוצה להיות על המשמר ולהיות חלק מהמאבק נגד הגזענות למען חברה יותר בריאה.
עודד פורר: חבר הכנסת ג'בארין.
יוסף ג'בארין: האמת היא שללא קשר למצב הדברים שהדוח הזה מצביע עליו, עצם העובדה שהדוח הזה קיים זו עובדה שצריך לברך עליה.
יוסף ג'בארין: יחסית זה חידוש בשיח.
יוסף ג'בארין: ד"ר נבולסי לא נמצאת.
<קריאה: היא לא יכלה להגיע.
יוסף ג'בארין: כן, אבל אני רוצה להעביר אליה את ברכותיי על עשייה מאוד מקיפה בתחום.
יוסף ג'בארין: כשאני מסתכל על הפסקה האחרונה של הדוח אני רואה את הלב של העניין.
יוסף ג'בארין: הפסקה האחרונה מדברת על כך שתקוותנו - שהיא התקווה של המחברות, אבל היא גם התקווה שלנו - הכנה היא שהדוח ייבחן בקשב הראוי ויפתח מהלך משותף שבסופו תציע מערכת החינוך בישראל אלטרנטיבה של ממש לתפישות הממסדיות והפרטיות השולטות בה.
יוסף ג'בארין: אני מניח שהדברים האלה מופנים למשרד החינוך.
יוסף ג'בארין: אני רוצה לקוות שמשרד החינוך - כל המשרד, אבל במיוחד האגף לאזרחות - יקרא בעיון רב את הפסקה האחרונה, שממשיכה ואומרת דברים מאוד קשים על המערכת.
<קריאה: איזה עמוד?
יוסף ג'בארין: עמוד 9.
יוסף ג'בארין: כתוב כאן כך: "התפישות הממסדיות השולטות בה, שבתום לב או בכוונה תחילה.
יוסף ג'בארין: ." שוב, "בתום לב או בכוונה תחילה" - אפילו אין כאן ניסיון להאשים, אלא ניסיון להצביע על המצב - " מפלות או משמרות את ההיררכיה החברתית, המעמדית, המגדרית, הפוליטית והלאומית בישראל".
יוסף ג'בארין: אני חושב שיש כאן אצבע מאשימה של מצב דברים מאוד חמור בנושאים האלה שהדוח הזה בוחן.
יוסף ג'בארין: אין לי שום ספק שבדוח הזה יש קריאה ברורה אל משרד החינוך לעשות חשבון נפש, לראות איך מתמודדים עם המסקנות הקשות שמופיעות כאן.
יוסף ג'בארין: דיברו חבריי כמעט מכל הקשת המגדרית.
יוסף ג'בארין: דיברנו על יוצאי אתיופיה, יוצאי ברית המועצות לשעבר, מהחברה הערבית וכו'.
יוסף ג'בארין: השאלה: האם משרד החינוך באותו אגף שהיה אמור בדיוק לטפל בנושא עושה את המלאכה כראוי.
יוסף ג'בארין: אני חושב שהדוח אומר במפורש לא.
יוסף ג'בארין: אני אישית לא הייתי צריך את הדוח.
יוסף ג'בארין: זה ויכוח שקיים בעניין הזה.
יוסף ג'בארין: אני מזהה דווקא התפתחות בכיוון ההפוך.
יוסף ג'בארין: כשאני מסתכל על תכני הלימוד החדשים בתחום האזרחות אני חרד.
יוסף ג'בארין: אני חרד שהמגמות שהמחקר הזה מצביע עליהן רק יחריפו בתקופה הקרובה, כשאין הכרה ראויה באחר, כשלא ניתן הכבוד לאחר.
יוסף ג'בארין: אני רוצה להגיד לך שמי שלא נותן את הכבוד לאזרח הערבי, הדרך מאוד קצרה שלא ייתן את הכבוד גם לאזרח שהוא עולה מרוסיה או עולה ממוצא אתיופי.
יוסף ג'בארין: הדרך מאוד קצרה.
יוסף ג'בארין: ברגע שמחזקים ומטפחים את עיקרון השוויון, זה יהיה נכון לכולם.
יוסף ג'בארין: ברגע שמאבדים את הכבוד לערך הזה, אז מאבדים אותו לכולם.
יוסף ג'בארין: אני רק אשלים, כבוד היושב-ראש, את המשפט האחרון במסקנות.
יוסף ג'בארין: אחרי שמתארים את המצב שבתום לב או בכוונה המערכת מפלה ומשמרת את ההיררכיה החברתית, המעמדית, המגדרית, הפוליטית והלאומית בישראל, יש את התקווה שתהיה פלטפורמה חדשה, הוגנת, שוויונית ומותאמת לצורכיהן של כל הרוכשות בו השכלה וחינוך, או המחנכות את הדורות הבאים.
יוסף ג'בארין: זו היא קריאה לשינוי, זו היא קריאה לפעולה הרבה הרבה מעבר למה שנעשה כיום.
עודד פורר: אני אגיד לך רק בהקשר הזה, שלהכניס בתוך הנושא של הגזענות והסקסיזם את השאיפות הלאומיות של חלק מהאנשים כאן זה דבר לא נכון.
עודד פורר: הערתי את זה גם קודם לפני שהיית לגבי עריכת הדוח.
עודד פורר: מדינת ישראל היא מדינת הלאום של העם היהודי.
עודד פורר: כך היא קמה.
עודד פורר: היא תעניק שוויון לכל אזרחיה.
עודד פורר: בתוך הסעד הזה אנחנו נחיה.
עודד פורר: משרד החינוך לא ישנה, לפחות ככל שזה תלוי בי או במערכת, את התפישות הלאומיות של מדינת ישראל.
יוסף ג'בארין: אין לי ציפייה כזו ממשרד החינוך.
יוסף ג'בארין: לא משר החינוך - -
עודד פורר: זה מה שביקשת.
עודד פורר: אני מבקש הפוך.
יוסף ג'בארין: ביקשתי דבר הרבה יותר צנוע.
עודד פורר: אני מסכים איתך לגבי הנושא המעמדי, הנושא המגדרי ולגבי הנושא של שוויון לכל אזרח, אבל שאיפות לאומיות בכל מדינה קיימות.
עודד פורר: אני לא חושב שבמקום אחר - - פה מערבבים מין שאינו במינו.
עודד פורר: נושא הגזענות והסקסיזם אלה שני נושאים אחרים מהנושאים הלאומיים.
יוסף ג'בארין: כבוד היושב-ראש, אני אבהיר את הטיעון שלי בנוכחות נציגת משרד החינוך.
יוסף ג'בארין: אין לי ציפייה, כמובן, שהעמדה הפוליטית במישור הלאומי שלי תתקבל, ואני מכיר את העמדות שלך, מה שאני אומר זה שעדיין ניתן הרבה מה לשפר גם במסגרת העמדה הפוליטית שאתה מציג.
יוסף ג'בארין: גם במסגרת מדינה יהודית ודמוקרטית עדיין יש הרבה מה לשפר בתכנית הלימודים, במסרים של המערכת.
יוסף ג'בארין: אנחנו עדיין רחוקים, לדעתי, מהמצב האופטימאלי גם במסגרת של יהודית ודמוקרטית.
יוסף ג'בארין: זה מה שאני טוען.
עודד פורר: חנן יזדי, יו"ר מועצת התלמידים והנוער הארצית.
<חנן יזדי: טוב, אז שלום לכולם.
<חנן יזדי: קודם כל על המועצה במילה אחת.
<חנן יזדי: גוף נבחר, מייצג 750 אלף בני ובנות נוער מכל הארץ.
<חנן יזדי: אנחנו יודעים לעשות בתוך המועצה גם את הדברים שחשובים לנו.
<חנן יזדי: אחד הדברים שחשובים לנו זה באמת כל הנושא של שוויון, אם זה מבחינת נציגות במועצה, נציגות משוריינת לכל חברה וחברה ככה שאנחנו נדאג לא לפספס אף נציג ואף קול בתוך המועצה.
<חנן יזדי: ועידת מועצת התלמידים והנוער, שזה גוף שמתכנס אחת לשנה וקובע את המדיניות ל-34 אלף נציגים שפועלים בכל הארץ, התכנסה תחת הנושא של ישראליות משותפת ואיך אנחנו מוצאים את המאחד, את המכיל, את המכבד בין כל החברות.
<חנן יזדי: אנחנו גם מקיימים אחת לשנה שבוע מרוכז לקראת סוף החופש הגדול, הוא נקרא "שבוע אהבת חינם", שזה שבוע שבעצם כל אחד - - משתתפים בו פוליטיקאים.
<חנן יזדי: ראש הממשלה השתתף, נשיא המדינה, שגרירים, בני נוער.
<חנן יזדי: בשבוע הזה כל אחד צריך לכתוב פוסט מפרגן על 3 אנשים.
<חנן יזדי: ככה הוא מפיץ את זה הלאה.
<חנן יזדי: אנחנו יוזמים גם מפגשים.
<חנן יזדי: יש לנו פרויקט שקוראים לו "תכירו אותו", שמוביל אותו נציג שלנו מהחברה הבדואית, רשאב, שמגיע ופוקד גם את הוועדה הזאת.
<חנן יזדי: במסגרת הפרויקט אנחנו מקיימים מפגשים, מפגישים בין רשויות, מקיימים פרויקט שיא תחת נושא משותף שאותן קבוצות בוחרות.
<חנן יזדי: הפעילות שלנו היא פעילות וולונטרית.
<חנן יזדי: הרבה מאוד מהמאמצים שלנו, אם אפשר להגיד ככה, לשיתוף פעולה עם משרד החינוך, לצערי, עלו בתוהו.
<חנן יזדי: כל מה שקשור לשיתופי פעולה בנושאי גזענות, בנושאי מגדר - -
עודד פורר: אני חושב שלכתוב פוסט על 3 אנשים עשיתם גם שנה שעברה.
<חנן יזדי: נכון, אנחנו עושים את זה כבר שנתיים.
<חנן יזדי: אנחנו גם מקימים דוכנים.
עודד פורר: ומשרד החינוך לא משתף איתכם פעולה?
<חנן יזדי: לצערי בנושאים האלה לא.
<חנן יזדי: אנחנו רואים פחות הירתמות של משרד החינוך.
<חנן יזדי: אני חושב שלנו כמועצה, כמייצגי התלמידים יש המון מה להביא לתוך השיח הזה, לשיח של מפגשים, לאו דווקא מפגשים חד פעמיים שלדעתי ברוב הפעמים עושים בדיוק את האפקט ההפוך, כי ברגע שאתה מפגיש קבוצה מהחברה הערבית וקבוצה מהחברה היהודית למפגש אחד שכל הכותרת שלו היא מיגור הגזענות - לא עשית בזה כלום.
<חנן יזדי: אין שום תהליך שהוא מתמשך, אין שום דבר שהוא יוצר המשכיות.
<חנן יזדי: הם כנראה גם לא ימשיכו לקיים שיח ביניהם.
<חנן יזדי: כנראה גם האפקט שאנחנו רוצים לא יקרה.
<חנן יזדי: אחד הדברים שאנחנו מובילים – כמובן שאנחנו מובילים את זה באופן וולונטרי ושואפים כמה שיותר ויותר להעצים את זה – זה מפגשים מתמשכים תחת נושא שהוא לאו דווקא ממתג את זה כגזענות, לאו דווקא ממתג את זה כחיבור בין שונים, אלא דווקא מתוך העשייה המשותפת ומתוך נושאי עניין משותפים.
<חנן יזדי: דווקא משם אנחנו רואים את הדברים הנכונים.
<חנן יזדי: אני אגיד עוד מילה אחרונה לגבי המפגשים.
<חנן יזדי: עצם זה שהיום קורים מצבים שילד מכפר סבא לא פוגש ילד מטייבה, כשהמרחק ביניהם הוא 10 דקות נסיעה, ופה אי אפשר להביא שום תירוץ של בעיית הסעות כזו או אחרת - - כשהמפגשים האלה לא קורים, וכשיש את הניתוק ואת הקרע, אנחנו באמת לא משיגים שום דבר.
<חנן יזדי: אז באמת כמו שאמרתי, המועצה תשמח לשתף פעולה בכל יוזמה.
עודד פורר: משרד החינוך.
<סימה גוטמן: אני אתחיל ואתאר את החינוך הפורמאלי, אחר כך נעבור ללא פורמאלי ולממונה על השוויון בין המינים.
<סימה גוטמן: אני חושבת שהיריעה מאוד מאוד רחבה.
<סימה גוטמן: אני אנסה להתמקד בה כדי בכל זאת להתרכז בעיקר.
<סימה גוטמן: קודם כל, אנחנו באמת חיים בקונטקסט חברתי.
<סימה גוטמן: בכל חברה, אם לא פועלים בסוגיות האלו של גזענות ושל סקסיזם, הן יכולות להתגבר.
<סימה גוטמן: לא יהיה מצב שלא יהיה לנו מה לעשות.
<סימה גוטמן: זה תחום שצריך תמיד לפעול בו.
<סימה גוטמן: מערכת החינוך פועלת כבר כמה שנים טובות באוריינטציה של פסיפס ישראלי, לעומת אולי מה שהיה לפני עשרות שנים ואפשר לנסות לנתח – לא זה הרגע לעשות את זה – ככור היתוך.
<סימה גוטמן: התפישה היום של להתייחס לנושא של הזהות הישראלית המשותפת מתוך פסיפס של תרבויות וקבוצות זאת גישה שאנחנו מאוד דוגלים ומנסים לעבוד על פיה.
<סימה גוטמן: זה עושה "רה-פריימינג" להרבה מאוד מהסוגיות, כולל בתכנים לימודיים.
<סימה גוטמן: יש כמה תכניות שאני רוצה לציין אותן.
<סימה גוטמן: אחת, "הדרך החדשה".
<סימה גוטמן: זו תכנית משרדית מאוד גדולה ונרחבת בתחום.
עודד פורר: זו תכנית ממשלתית, לא משרדית.
עודד פורר: זו תכנית במשרד כחלק מתכנית ממשלתית.
<סימה גוטמן: החלק של משרד החינוך בתוך תכנית "הדרך החדשה" הממשלתית.
<סימה גוטמן: זה גם בתוך המקצועות של הלמידה, להכניס מערכים שמציגים את התרבות האתיופית, את הסיפור של העלייה על הגבורה שהייתה בו, את ההתמודדות עם המעבר הבין תרבותי והמסורת.
<סימה גוטמן: כל המכלול הזה בצורה משותפת עם נציגים של העדה, כי יש דברים שאנחנו לא תמיד הבנו, שאנחנו מציגים אותם לא נכון.
<סימה גוטמן: דיברו על זה פה.
<סימה גוטמן: השימוש במילים אפילו לא נכון.
<סימה גוטמן: זאת תכנית אחת.
<סימה גוטמן: יש לה אפיק לא פורמאלי.
<סימה גוטמן: הרבה מאוד עבודה על מנהיגות נוער, עם בני נוער, בכפרי נוער, איפה שישנם תלמידים שצריך להעצים אותם, שההזדמנות שהם קיבלו לא הייתה שווה.
<סימה גוטמן: על זה לא נרחיב כרגע.
<סימה גוטמן: תכנית "אתגרים", שזו תכנית ששייכת למינהל חברה ונוער, זאת תכנית חומש מאוד רצינית לכל החינוך הערבי.
<סימה גוטמן: אני דווקא מעדיפה להשתמש, ד"ר ג'בארין, במילה "החינוך הערבי", לא "המגזר הערבי", כי אני חושבת שהחלוקה הזאת למגזרים לא תמיד מיטיבה איתנו.
<סימה גוטמן: התכנית השלישית שאני רוצה לציין אותה היא "הסיפור השלם", שזה בעצם העצמה של מורשת יהדות המזרח כחלק מהמכלול הכללי שאולי לא קיבל את המקום הנכון לו במרקם התרבותי שלנו.
<סימה גוטמן: גם פה יש השלמה בין תכניות הלימוד לבין מערכים בתכניות הליבה של שיעורי החינוך – בגיליונות סדר יום, בתכניות רבות מאוד של החינוך הלא פורמאלי.
<סימה גוטמן: הסינרגיה הזאת בין החינוך הלא פורמאלי ותחומי הדעת שמשלבים את הנושא של מניעת גזענות וחינוך לסבלנות הם המדיניות בכל התחומים.
<סימה גוטמן: במובן הזה אני רוצה לומר לכם, גם אם אני לא מקבלת אותו במלואו או כלשונו, אני חושבת שהוא מציף אתגרים שצריך להסתכל עליהם, כמו שאמר היושב-ראש, נכוחה, לנסות להתמודד איתם.
<סימה גוטמן: עוד נקודה שאני רוצה לציין לפני שהממונה על השוויון בין המינים חשוב שתוסיף זה התחום של פיתוח מקצועי למורים בהיקפים מאוד מאוד נרחבים, גם דרכי שיח - זה חזק במיוחד אצל המורים לאזרחות - שהזכיר ד"ר ג'בארין.
<סימה גוטמן: זה צורך מאוד חזק, כדי שיוכלו לדון בסוגיות לא בצורה גזענית ולא בצורה של הסתה.
<סימה גוטמן: אבל ככלל, התרבות של השיח באופן כללי - הרבה מאוד בתי ספר מבקשים להצטרף לתהליכים של פיתוח מקצועי בחדר המורים ואחר כך בעבודה עם התלמידים על חיים משותפים בחברה הישראלית.
<סימה גוטמן: אני לא באה לומר שהמצב לא דורש שיפור, הוא בהחלט דורש שיפור.
<סימה גוטמן: התכניות האלו באו בגלל שאנחנו רואים ושותפים לזה שצריך לפעול באופן אסטרטגי בתחומים האלה.
<סימה גוטמן: אני רוצה כן לשים פוקוס, מאחר ושילבתם את הנושא של גזענות כלפי קבוצות שונות ומגוונות שניסיתי לגעת בכמה מהן, על התחום של מגדר, ההתייחסות למגדר גם מבחינה מערכתית ואסטרטגית.
<סימה גוטמן: נעבור לסמדר.
<סימה גוטמן: אם יישאר זמן וסימה תרצה להוסיף, אז - -
<סמדר גלעד: אני נציגה מטעם היחידה לשוויון בין המינים במשרד החינוך.
<סמדר גלעד: אנחנו פועלות להטעמת חשיבה מגדרית ושוויון בין המינים כשאנחנו מכירות במוחלשות הכפולה והמכופלת של השיוך המגדרי והשיוך הלאומי, תרבותי, דתי ואתני.
<סמדר גלעד: אנחנו פועלות בכל הזירות האפשריות.
<סמדר גלעד: מבחינת תלמידים ותלמידות זה אומר מגיל קדם יסודי, יסודי ועל-יסודי, ומבחינת צוות ההוראה – מנהלים, מנהלות, רכזים, מורים.
<סמדר גלעד: אנחנו משתפות פעולה גם עם "שפ"י", גם עם מינהל חברה ונוער ועוד אגפים במשרד החינוך, כדי להטמיע את החשיבה המגדרית גם לשם.
<סמדר גלעד: לגבי משאבים, אנחנו משתדלות מאוד להפנות את עיקר המשאבים לאזורי הפריפריה החברתית-כלכלית, לאו דווקא פריפריה גיאוגרפית, ממש מתוך מטרה להביא לניידות חברתית.
<סמדר גלעד: אם בנות יקבלו את הסיוע ללמוד מתמטיקה ברמה של 5 יחידות, מדעים, טכנולוגיה, אנחנו מאמינות שהשכלה תביא לשינוי במיקום החברתי שלהן, תביא לעצמאות, לעצמאות כלכלית, לביטחון וליחס של כבוד.
<סמדר גלעד: אני רוצה רק להתייחס למספר תכניות שיש לנו בעניין הזה, ממש דוגמאות.
<סמדר גלעד: "מדעניות העתיד" – תכנית בשיתוף משרד המדע, הטכנולוגיה והחלל שפונה לבנות בפריפריה, מחזקת אותן, מעודדת אותן לבחור במקצועות המדעים המדויקים.
<סמדר גלעד: "סודקות את תקרת הזכוכית" – תכנית של שיתוף פעולה של משרד החינוך עם כי"ח.
<סמדר גלעד: שוב, קידום בנות במדעים ובמתמטיקה.
<סמדר גלעד: בחברה הערבית יש לנו תכנית להעצמת נערות ונערים על ידי זכיין.
<סמדר גלעד: השנה פעלו בתכנית הזאת, השתתפו בה כ-200 קבוצות.
<סמדר גלעד: "אור ממזרח" זו תכנית בעקבות המלצות של ועדת ביטון, שעוסקת בנשים פורצות דרך.
<סמדר גלעד: 28 נשים פורצות דרך מארצות האיסלאם ומעדות המזרח.
<סמדר גלעד: תכנית נוספת שחשוב לי לציין זו "עלייה, זהות ומגדר".
<סמדר גלעד: בתכנית הזאת יש יחידות הוראה על נשים אמניות שעלו לארץ מארצות שונות, ביניהן גם יוצרת שעלתה מאתיופיה, יוצרת שעלתה מחבר העמים.
<סמדר גלעד: אנחנו משתדלות להילחם באיתני הטבע שהם לא לטובתנו.
עודד פורר: תודה חברים, הדיון מגיע לסיומו.
עודד פורר: אני אסכם.
עודד פורר: הוועדה שמעה ורשמה בפניה את מסקנות הדוח על גזענות וסקסיזם במערכת החינוך.
עודד פורר: הוועדה הצטערה לשמוע שבמערכת החינוך, ובחברה בכלל, יש תופעות של גזענות באופן כללי וכלפי נשים בפרט.
עודד פורר: הוועדה רשמה בפניה את פעולות משרד החינוך וכיצד התכניות השונות באות כדי להילחם בתופעה הזאת.
עודד פורר: הוועדה קוראת למשרד החינוך להמשיך לעשות הכל כדי למנוע תופעה פסולה זו.
עודד פורר: לגזענות וסקסיזם אין מקום בחברה בכלל ובמערכת החינוך בפרט.
עודד פורר: כמו כן הוועדה מבקשת להתייחס לבעיות ולהסתכל עליהן על השולחן, מה שנקרא, לא לנסות ולהגיד שאינן קיימות - אגב, בין כל זרמי החברה השונים – כי רק אז באמת אפשר להתמודד מול בעיות כאלו ואחרות שעולות.
עודד פורר: גם בתוך המגדרים עצמם, כפי שציינתי בתחילה.
עודד פורר: גם בתוך המגזר הערבי ישנה גזענות, קבוצה כלפי קבוצה, כמו שקיימת בתוך המגזר היהודי בתוך קבוצות כאלו ואחרות.
עודד פורר: תודה, הישיבה נעולה.
יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך.
יעקב מרגי: היום 5.7.2017, י"א בתמוז התשע"ז.
יעקב מרגי: הנושא: כ-200 תלמידי כיתות א'-ב' ביישוב צור יצחק לא יפתחו את שנת הלימודים, של חברי הכנסת: תמר זנדברג, מאיר כהן, עודד פורר, טרכטנברג וחברת הכנסת מרב בן ארי.
יעקב מרגי: אם הם יגיעו בהמשך, הם יצטרפו לדיון.
יעקב מרגי: נמצאים איתנו נציגי הורים בדיון כאן?
יעקב מרגי: בקשה, מישהו רוצה לפתוח?
<נמרוד שושני: נכון להיום יש 200 ילדים בצור יצחק שאין להם פתרון חינוכי לשנה הקרובה.
יעקב מרגי: אנחנו מדברים על יסודי, קדם-יסודי, או על-יסודי?
<נמרוד שושני: כיתות א'-ב'.
<נמרוד שושני: אין להם פתרון לשנה הקרובה, בסדר?
<נמרוד שושני: במועצה האזורית דרום השרון, שלה אנחנו כפופים, אומרים שאין מקום בבתי הספר, כולם מלאים.
<נמרוד שושני: אין שום אלטרנטיבה חינוכית.
<נמרוד שושני: יש בית ספר שהתחיל להיבנות ביישוב כדי לתת מענה לאותם ילדים.
יעקב מרגי: זה בית ספר שהיה אמור להיות בית ספר צומח.
<נמרוד שושני: נכון, בית ספר צומח.
<נמרוד שושני: היו אמורות להיות מוכנות 6 כיתות השנה, 18 כיתות תוך שנה.
יעקב מרגי: אני מכיר את הסוגיה, כי אני ניסיתי לפשר בעל-יסודי עם כפר-סבא בזמנו.
<נמרוד שושני: נכון, זה נושא די דומה.
<נועה בנגלס-יבין: הסיפור הוא של כוכב יאיר, לא של צור יצחק.
יעקב מרגי: גם צור יצחק, גם כוכב יאיר, גם אלפי מנשה - הכל היה על הפלטפורמה.
<נמרוד שושני: אין פתרון חינוכי לשנה הקרובה.
<נמרוד שושני: בסוף חודש מאי קיבלנו מכתב מהמועצה האזורית שאומר שיש חוסר של 7.5 מיליון שקל כדי להשלים את בית הספר.
<נמרוד שושני: הבנייה שלו מוקפאת מסוף חודש יוני.
<נמרוד שושני: היו חילופי האשמות די ארוכים בין המועצה האזורית למשרד החינוך.
<נמרוד שושני: הגיעו עד משרד השיכון אפילו.
<נמרוד שושני: כולם אשמים.
<נמרוד שושני: בסופו של דבר הבנייה נתקעת.
<נמרוד שושני: לפני שבוע, אחרי קצת מחאות וקצת רעש, הגיעו להסכמה שהמועצה האזורית תיתן 2.7 מיליון שקל להשלים רק את השלב הראשון, 6 כיתות, ללא תקצוב נוסף להשלמת שאר בית הספר הצומח, מה שאומר שהתלמידים, אם ייגמר בית הספר בזמן - אף אחד לא מבטיח את זה בשום מקום, ואין אלטרנטיבה למצב שלא נפתח בית הספר - לילדים אין איפה ללמוד ב-1 לספטמבר.
<נמרוד שושני: בשנה הבאה אנחנו נהיה פה עוד פעם עם אותו משבר מחדש.
<נמרוד שושני: הילדים הולכים להיות השנה בבית ספר שהוא אתר בנייה, פשוט אתר בנייה, בלי מתקני הצללה, בלי חצר.
<נמרוד שושני: אף אחד לא מבטיח תנאים ראויים.
<נמרוד שושני: אין מנהלת לבית ספר.
<נמרוד שושני: אנחנו לא יודעים אם יסתיים בזמן.
<נמרוד שושני: זה המצב שאנחנו נמצאים בו היום - אי ודאות מוחלטת.
<נמרוד שושני: המועצה האזורית, אתה רואה לבד, אין פה אף אחד.
<נמרוד שושני: הם אמרו לנו "תסתדרו".
<נמרוד שושני: אין אלטרנטיבה, יהיה בית ספר ויהי מה.
<נמרוד שושני: מישהו ישלם?
<נמרוד שושני: משרד החינוך מתנהל מול המועצה האזורית.
<נמרוד שושני: מולנו זה לא שקוף בכלל.
<נמרוד שושני: אנחנו לא יודעים איפה אנחנו עומדים, בגלל זה אנחנו פה היום.
יעקב מרגי: בינתיים הגיע אחד מהמציעים, חבר הכנסת מאיר כהן.
יעקב מרגי: אנחנו נעביר את רשות הדיבור לחבר הכנסת.
מאיר כהן: חשבתי שכל היישוב יהיה פה.
יעקב מרגי: היישוב נמצא, המועצה לא נמצאת.
מאיר כהן: לא אופייני.
מאיר כהן: ראש מועצה טוב.
מאיר כהן: אדוני, הופנתה לתשומת ליבי הפנייה במסגרת הפניות שיש לקראת ה-1 בספטמבר.
מאיר כהן: אגב, זה לא בית הספר היחיד, לצערי - בוודאי גם אליך זה מגיע - שההורים ואזרחי הישובים, תושבי הישובים קצת המומים מכך שב-1 בספטמבר עדיין הם עוברים ליד אתרי בנייה.
מאיר כהן: כחלק מהצמיחה הדמוגרפית בצור יצחק נוצרה בעיה שאין מספיק כיתות לימוד.
מאיר כהן: על מנת לפתור זאת היה אמור להיפתח בשנת הלימודים, או אמור להיפתח בשנת הלימודים הקרובה בית ספר יסודי חדש אשר היה אמור, או אמור לתת מענה ל-200 תלמידים - 3 כיתות א' ו-3 כיתות ב'.
מאיר כהן: מדויק עד כה, נכון?
<נועה בנגלס-יבין: מדויק.
מאיר כהן: כיום שלד בית הספר - כשאני אומר "כיום" אני יודע על לפני כ-3 שבועות - עומד ויש חוסר של בין 7.5 ל-9 מיליון שקלים להשלמת הבנייה, כולל הפיתוח סביב בית הספר.
מאיר כהן: כמנהל בית ספר לשעבר זה חשוב מאוד.
מאיר כהן: אי אפשר להיכנס לתוך בית ספר, גם אם המבנה, השלד - -
יעקב מרגי: שמעתי את זה קודם.
יעקב מרגי: אתה כראש רשות ואני כשר וכמי שנתן תקציב לפיתוח.
יעקב מרגי: אני חושב שלראש רשות אסור לצאת לפרויקט אם אין לו את מלוא התקציב.
מאיר כהן: כן, חשוב מאוד שנשמיע את זה.
מאיר כהן: בשלב הזה אני יודע, כי פנו אלי בימים האחרונים ואמרו לי שאכן משרד החינוך נותן את חלקו.
מאיר כהן: האם גם אתם קיבלתם את התשובות האלו?
מאיר כהן: תיכף יברר את זה איתכם היושב-ראש.
מאיר כהן: אני יודע שמשרד החינוך אמר: אני את חלקי נתתי.
מאיר כהן: שאלת הפיתוח היא שאלה שעומדת.
מאיר כהן: אני מניסיוני לבנות בית ספר ולפתח אותו זה שילוב של שני הדברים, כאשר מי שמתכלל את זה זה ראש הרשות, סליחה שאני אומר את זה.
מאיר כהן: אני יודע שהייתי מקבל, למשל, ממשרד התחבורה את כל שאלת הבטיחות מסביב לבית הספר, כלומר, נקודות הסעות לתלמידים, כבישים, מעגלי תנועה וכל מה שקשור לזה.
מאיר כהן: משרד הבינוי והשיכון היה נותן פיתוח, חומות וכו' וכו'.
מאיר כהן: משרד החינוך היה נותן את השאר, זאת אומרת, את המבנה, את חצר בית הספר ואת גדרות האבטחה של בית הספר, מה שנקרא "גדרות יהודה" וכו'.
מאיר כהן: לגבי שאלתכם – אתמול התקשרו אלי ואמרו לי שאין מנהל בית ספר, או עדיין לא מונה מנהל.
מאיר כהן: זו שאלה של משרד החינוך.
מאיר כהן: משרד החינוך יודע לפתור את זה.
מאיר כהן: יש מכרזים מיוחדים שנפתחים בסוף יולי, ואם לא, רשאי ראש הרשות ביחד עם מנהל או מנהלת המחוז לתת מינוי לשנה, כך שהבעיה שאנחנו צריכים להתמודד איתה, אדוני, זה הנושא של הבינוי.
יעקב מרגי: יש איתנו נציגי הרשות?
יעקב מרגי: אני לא יודע מה הרשות המוניציפאלית.
<נמרוד שושני: דרום השרון.
<נועה בנגלס-יבין: לא, אני רוצה לדבר - -
<נמרוד שושני: זאת שאלה שגם אנחנו שואלים את עצמנו.
יעקב מרגי: אין כאן מהיישוב צור יצחק?
<נמרוד שושני: יש פה רק נציגי הורים.
<אלון גלר: אנחנו כולנו מצור יצחק.
יעקב מרגי: מהוועד המוניציפאלי?
<אלון גלר: ממועצה אזורית דרום השרון אין פה אף אחד.
יעקב מרגי: אין ועד מוניציפאלי?
<נועה בנגלס-יבין: יש בהתנדבות, הם לא נמצאים.
<נועה בנגלס-יבין: אני אימא לילדה שעולה לכיתה ב'.
<נועה בנגלס-יבין: השנה הבת שלי למדה בבית ספר "קשת" בכוכב יאיר.
<נועה בנגלס-יבין: אני תושבת היישוב כמעט 5 שנים.
<נועה בנגלס-יבין: זה קיץ כמעט חמישי שאני עסוקה במאבקים בענייני חינוך.
<נועה בנגלס-יבין: זה כבר הפך להיות רוטינה מידי קיץ.
<נועה בנגלס-יבין: זה היה עם גני הילדים, זה עבר לבתי ספר, ואני בטוחה שאנחנו נמשיך פה להתדיין כשנגיע גם לגיל חטיבת הביניים, אם לא נשכיל להסתכל קדימה.
<נועה בנגלס-יבין: אני רוצה לענות פה על כמה עניינים.
<נועה בנגלס-יבין: אחד, אנחנו הגשנו כבר מספר פעמים בקשות לדיון בוועדת הפנים של הכנסת בגלל העניין שאנחנו כרשות נופלים בין הכיסאות.
<נועה בנגלס-יבין: אנחנו יישוב גדול שהוא תחת מועצה אזורית דרום השרון.
<נועה בנגלס-יבין: כפי שאתם רואים, אף נציג לא הגיע.
יעקב מרגי: כשאני שאלתי על ועד מונציפאלי - - גם אני גר בישוב בתוך מועצה אזורית, בסדר?
יעקב מרגי: כבר מעוגן בחוק הגדרה של ועד מוניציפאלי.
יעקב מרגי: לכל ישוב יש ועד מוניציפאלי.
יעקב מרגי: יש אפילו דמי ועד שנגבים באמצעות המועצה האזורית.
יעקב מרגי: השאלה אם יש ועד מוניציפאלי בצור יצחק או אין.
<נועה בנגלס-יבין: יש.
יעקב מרגי: וגם הוא לא הגיע.
<נועה בנגלס-יבין: לא.
יעקב מרגי: כדי שאני אדע איך לנווט את דברי הביקורת, גם אם הם לא יהיו מעודנים, כלפי המועצה האזורית והוועד המוניציפאלי, הייתי חייב לשמוע את הדברים האלה.
<נועה בנגלס-יבין: בסדר גמור.
<נועה בנגלס-יבין: אנחנו נמצאים בוועדת גבולות - -
מאיר כהן: אדוני נמצא במועצה אזורית שראש המועצה שמח על היותך שם, אתה והיישוב שלך.
מאיר כהן: במועצה האזורית הזו יש מאבק.
מאיר כהן: מוכן ראש המועצה לוותר עליהם שיצטרפו למקום אחר.
<נועה בנגלס-יבין: רוצה.
יעקב מרגי: שתבינו טוב טוב, הבוקר לשכתי מקבלת - - תשמע את זה מאיר - - כשדלג'ו רצה ממני סיוע בהיותי שר דתות, הוא ידע לעשות זאת בצורה טובה מאוד, ואני מכבד אותו.
יעקב מרגי: לשכתי מקבלת טלפון הבוקר: האם אפשר לקבוע פגישה עם חבר הכנסת מרגי וראש המועצה.
יעקב מרגי: אז אומרים לו: אנחנו חושבים שאתם הייתם צריכים להיות היום פה בדיון, על איזה פגישה אתם מדברים?
יעקב מרגי: והם אומרים: לא, הדיון בוטל.
יעקב מרגי: בעידן שיש מיילים ושיחות מתועדות בדקות, שניות ותאריכים, נכנסת אלי עובדת מצוות הוועדה ואומרת לי: עד אתמול מתכתבים איתם, מודיעים להם חד משמעית וחגיגית שהדיון לא בוטל, שהדיון מתקדם.
יעקב מרגי: לא היה להם חשק.
יעקב מרגי: גם, להערכתי, לא היו להם הרבה תשובות אם הם היו באים לפה, לכן מיד שאלתי - איך יכול להיות שמועצה יוצאת לפרויקט ואומרת שהיום חסר לה 7.5.
יעקב מרגי: יכול להיתקע פרויקט בסטיות של עד 10%, 7%.
יעקב מרגי: אפילו המבקר הכי מחמיר יודע לחיות עם דבר כזה, עם דברים בלתי צפויים.
יעקב מרגי: כשמדברים על חוסר של 7.5 מיליון שקל, יש פה משהו שהוא מלכתחילה לא היה תקין.
מאיר כהן: מישהו תוקע מקל.
<נועה בנגלס-יבין: אני רוצה רק להגיד עוד שני דברים בעניין הזה.
<נועה בנגלס-יבין: אנחנו נמצאים כרגע בוועדת גבולות תחת משרד הפנים.
<נועה בנגלס-יבין: היחס של המועצה ניכר, אתה עומד על זה בעצמך.
יעקב מרגי: טייבה לא רוצים לקבל אתכם?
<נועה בנגלס-יבין: גם לא.
<נועה בנגלס-יבין: אני רוצה לעמוד רגע על נושא נוסף שאני חושבת שהוא אחת הסיבות העיקריות שבגינן הגענו עד לכאן היום, וזה הרלוונטיות של הדיון שלנו בכלל.
<נועה בנגלס-יבין: לא רק לצור יצחק, אלא בהסתכלות רחבה יותר נוכח הרבה תכניות שקיימות להקמת שכונות חדשות, העיסוק באפשרויות דיור לזוגות צעירים.
<נועה בנגלס-יבין: במשרד החינוך, להבנתנו - זה ההסבר שאנחנו מקבלים כל הזמן, תקנו אותנו אם אנחנו טועים – יש איזה שהן סטטיסטיקות ארציות שעובדים לפיהן על תחזיות של מספר תלמידים שצפויים להיקלט במערכות החינוך.
<נועה בנגלס-יבין: אנחנו לא מתאימים לסטטיסטיקה לפי מה שאנחנו מבינים, כי ההרכב שלנו מאוד מאוד - זה מה שנותנים לנו כטיעון כל הזמן – הומוגני.
<נועה בנגלס-יבין: יש אצלנו אוכלוסייה של צעירים.
<נועה בנגלס-יבין: מספר הילדים אצלנו גדל בעלייה מאוד מאוד דרמטית.
<נועה בנגלס-יבין: אין יכולת להיערך קדימה.
<נועה בנגלס-יבין: עכשיו, זה עומד בהלימה עם נתונים של משרד הפנים שאתם מקבלים.
<נועה בנגלס-יבין: האכלוסים אצלנו הם עתידיים.
<נועה בנגלס-יבין: בבת אחת יש גלי אכלוס לפרויקטים חדשים שאי אפשר להיערך אליהם.
<נועה בנגלס-יבין: אני חושבת שצריך לחשוב על זה - -
יעקב מרגי: גברתי, זה פתרון לכל סוגיית האכלוסים, תכנוני בנייה לעתיד.
יעקב מרגי: משרד החינוך לא מתמודד עם המציאות בשוטף.
יעקב מרגי: עכשיו, ידידי מאיר, אמרתי בתחילת הדיון, אני היית כבר בשנה שעברה.
יעקב מרגי: לפני כשנה וחצי התערבתי ברמה האישית, הורדתי איתי את אנשי משרד החינוך, את גנאדי לכל האזור הזה – כוכב יאיר, צור יצחק, אלפי מנשה.
יעקב מרגי: סמכו על שולחן אחר, מה שנקרא.
יעקב מרגי: את שירותי החינוך שלהם הם כמעט קיבלו מיהודה בן חמו בכפר סבא.
יעקב מרגי: בא יהודה.
יעקב מרגי: כבר שנתיים הוא צועק, אומר: רבותיי - -
מאיר כהן: גם התיכון של - -
יעקב מרגי: במיוחד בתיכונים.
יעקב מרגי: בא יהודה בן חמו ואמר: סליחה, אין לי מקומות לתושבי העיר, אין לי שטחים.
יעקב מרגי: התחיל ללחוץ - יכול להיות ממניעים כאלה ואחרים - על גבולות, על שטחים.