GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמנון גור: ספורט העולים מהווה היום 40% מכלל אוכלוסיית הספורטאים במדינת ישראל, הפעילים ב-70 וכמה רשויות, ברמות הישגיות, מצד אחד, ובפעילות קהילתית, מצד שני.
אמנון גור: כ-30,000 ספורטאים עולים פעילים היום במסגרות הספורט במדינת ישראל.
אמנון גור: בנוסף לכך, אוכלוסיית המאמנים שעובדים היום בענפי הספורט השונים מגיעה לכ-1,500 מאמנים.
אמנון גור: מדינת ישראל מסייעת לתעסוקה של קרוב ל-400 מאמנים זכאים.
אמנון גור: אם אנחנו נקצץ את העזרה לאוכלוסיה הזאת, אנחנו נוציא לרחוב אלפי ילדים ואחר-כך אנחנו נצטרך לשאת בתוצאות שלא ניתן יהיה לתקן אותן.
אמנון גור: זאת הבעיה העיקרית.
אמנון גור: הכנתי איזה מסר לחברי הכנסת.
אמנון גור: אני חושב שהם צריכים להתייחס אליו בכובד ראש ולעשות כל פעולה שניתן לעשות כדי שהפגיעה בתקציב 2002 לא תתקיים.
אמנון גור: אני חושב שיש דרכים רבות לביצוע.
אמנון גור: מגרשי הספורט מלאים אוהדי ספורט.
אמנון גור: אנחנו יכולים שם לעשות את ההפגנות המתאימות בצורה מכובדת ולהוכיח כמה קהל יש לנו, אותו קהל שיש גם בתרבות.
אמנון גור: אדוני היושב-ראש, מר וודג' זבדיה ביקש גם הוא לומר מספר מלים.
אמנון גור: הוא הגיע למקום שני באליפות העולם באוניברסיאדה בסין.
וודג' זבדיה: אני אחד מהאתלטים העולים שעלו ארצה בשנים האחרונות.
וודג' זבדיה: עליתי בשנת 1990.
וודג' זבדיה: אני חושב שההתקדמות של הספורט במדינת ישראל היא גורם מרכזי המשפיע על הדימוי של המדינה.
וודג' זבדיה: כאשר פוגעים בספורט ובתרבות, פוגעים גם במדינה, כפי שאמר חבר הכנסת מיכאל נודלמן.
וודג' זבדיה: המדינה אינה קיימת על המפה העולמית כאשר לא עוסקים בספורט.
וודג' זבדיה: אני הגעתי למקום שני באוניברסיאדה ודגל ישראל התנופף על אדמת סין.
וודג' זבדיה: שאלו אותנו: איך יתכן שמדינה כל-כך קטנה מגיעה להישגים כאלה?
וודג' זבדיה: באותה משלחת זכה אלכס אוורבוך במדליית זהב.
וודג' זבדיה: אמרו: מדינה קטנה ויש להם תרבות ויש להם ספורט.
וודג' זבדיה: איך ניתן לפגוע בדבר הזה?
וודג' זבדיה: למה לא לתת לספורט ולתרבות לצמוח, להתקדם ולהגיע להישגים?
וודג' זבדיה: בספורט משלבים בין ותיקים לבין עולים.
וודג' זבדיה: זאת אינטגרציה יפה והיא מהווה מודל מרכזי לחיקוי.
וודג' זבדיה: אסור לתת לפגוע בדבר הזה.
וודג' זבדיה: אני אישית מתפרנס מהספורט, מהתמיכה של הספורט, בעקבות ההצלחה שלי וכך גם אתלטים אחרים.
וודג' זבדיה: הצלחות כאלה מגיעות רק עקב עבודה בשטח.
וודג' זבדיה: אנחנו עושים את העבודה השחורה והקשה בשטח.
וודג' זבדיה: כדי להצליח עלינו להתמקד, לעבוד ולהגיע להישגים.
וודג' זבדיה: כמו שכבר נאמר פה, הנציגים שלנו שנוסעים לתחרויות בחוץ-לארץ מהווים חלק חשוב מההסברה הישראלית, לא פחות מהנציגים הרשמיים של המדינה.
וודג' זבדיה: כאשר מופיעים בתחרויות בינלאומיות, זה גורם מרכזי לשיפור הדימוי של מדינת ישראל.
וודג' זבדיה: כאשר פוגעים בספורט, פוגעים במדינת ישראל.
וודג' זבדיה: אני כעולה חדש השתלבתי במדינה.
וודג' זבדיה: כעולה חדש התקדמתי דרך הספורט אבל מהיום ואילך אם יפגעו בספורט אני לא רואה שאוכל להתקדם, ואין לי שום תחליף.
וודג' זבדיה: הספורט סלל לי דרך מסויימת כדי להצליח להשתלב בחברה הישראלית.
זאב בוים: אדוני היושב-ראש, אני שמח שנתת לפני רשות דיבור למר וודג' זבדיה, כי אחרי ששומעים מה שהוא אומר אז אין הרבה מה להוסיף.
זאב בוים: הדיון הזה הוא חשוב.
זאב בוים: אני מוכרח להגיד שלמשל אני לא הייתי מודע לכל ההיבטים.
זאב בוים: כשמדברים על תרבות זה תיאטרון, אופרה, ספורט וכל הדברים האלה גם יחד.
זאב בוים: לנו, חברי הכנסת, אין את כל ההבנה, את כל הנתונים, את כל הידע מה מסתתר מאחורי הדברים.
זאב בוים: מר נועם סמל הציע לנו לבוא מאחורי הקלעים.
זאב בוים: יש לזה משמעויות שהן לא רק תרבותיות, של האנשים, של הכלכלה שמאחורי הדברים האלה.
זאב בוים: אנחנו לא תמיד ערים או מבינים את המשמעויות של מה שעומד מאחורי הכותרת תרבות וספורט או תחת שם של אירוע תרבותי כזה או אחר.
זאב בוים: מהבחינה הזאת, הישיבה היום חשובה כי היא פוקחת עיניים.
זאב בוים: לוח הזמנים הוא קצר.
זאב בוים: אמנם התקציב לא יאושר ב-31.12 וזה בוודאי יגלוש לתוך ינואר.
זאב בוים: עוד יש מה לעשות בעניין הזה כדי לנסות להשפיע.
זאב בוים: אי אפשר להתעלם מהמציאות ומהסד שאנחנו נתונים בו, של הצורך בקיצוץ קשה בתקציב.
זאב בוים: צריך להגיד את זה בצורה ישירה ולא לנסות להסתיר.
זאב בוים: אתם לא הקבוצה היחידה ולא בעלי העניין היחידים.
זאב בוים: יש הרבה פונים.
זאב בוים: קשה יותר לעמוד מול נכים, קשה לא פחות לעמוד מול תביעות צודקות של גורמים אחרים.
זאב בוים: הזעקה, כידוע לכם, עולה כמעט מכל מקום בחברה הישראלית.
זאב בוים: אבל בסופו של דבר עלי לומר, גם אולי מתוך ניסיון, שלא בהכרח וכמעט לא תמיד מה שמחליטים במקור הוא מה שיוצא בסוף.
זאב בוים: יש בזה תהליך ודינמיקה מסויימת, שהיא פועל יוצא של הלחצים, ההסברה, ההשפעה.
זאב בוים: מבחינה זאת אני רוצה לתת לכם תקווה, כדי שלא תצאו מפה מיואשים.
זאב בוים: אני לא יכול להגיד לכם עכשיו איך זה יתפתח.
זאב בוים: אני גם לא מכיר את הנתונים, חוץ מכמה מספרים בגדול.
זאב בוים: אבל יש מה לעשות.
זאב בוים: בסופו של דבר התוצאה היא שיקוף של מערכת הלחצים או ההסברה והפעילות.
זאב בוים: אתם לא יחידים בזירה אבל בוודאי שיש לזה סיכוי, לפי הערכתי.
זאב בוים: בפרט שהמשרד מוביל את זה והוא מאמין במאבק.
זאב בוים: בוועדת החינוך והתרבות יש קבוצה של חברי כנסת שהם מאוד מסורים לעניין הזה.
זאב בוים: בשנים האחרונות חוק הקולנוע למשל בתחום הקולנוע או ההכנה לאולימפיאדה בתחום הספורט יצאו דרך הוועדה הזאת.
זאב בוים: חברי כנסת פעלו מתוך ראייה של מקומם ושל חשיבותם של התרבות ושל הספורט במובן הרחב.
זאב בוים: אני מקווה שנוכל למצוא דרך נכונה יותר, שגם אם יהיה קיצוץ הוא לא יהיה בסדר גודל כזה ולא יפגע בבשר החי.
קולט אביטל: רציתי להגיד שלפני שחבר הכנסת בוים הפך ליושב-ראש הקואליציה הוא גם הצטרף ללובי התרבות.
קולט אביטל: הוא חלק מלובי התרבות בכנסת.
קולט אביטל: גברת ציפי פינס, קחי את זה בחשבון.
זבולון אורלב: אגב, הוא איש מפתח בפרשה.
מתן וילנאי: אני אומר לכם שהוא אשם.
מתן וילנאי: הוא היה המדריך האישי שלי בקורס קצינים ואיפשר לי לסיים.
קולט אביטל: דבר שני שרציתי להגיד, שמעתי הבוקר אנשים חכמים ממני, שמתמצאים יותר ממני בתחום הכלכלי.
קולט אביטל: אני רוצה לצטט את פרופ' אבישי ברוורמן שהסביר מה קרה בארגנטינה לעומת מקומות אחרים.
קולט אביטל: בארגנטינה השכילו לטפל בבעיות הכלכליות במקרו אבל הזניחו את המיקרו.
קולט אביטל: המיקרו הוא מה שקורה לנו בתוך החברה.
קולט אביטל: אני חושבת שאנחנו נצטרך בכנסת למצוא את האיזון בין המקרו לבין המיקרו.
קולט אביטל: זה צריך להיות נר לרגלינו.
קולט אביטל: דבר שלישי, אני רוצה לסיים בפרומו (קדימון).
קולט אביטל: בשעה 11:00, בחדר סיעת העבודה בקומה 5, נקיים ישיבה של לובי התרבות ואולי זה יהיה המשך למה שעשינו פה.
קולט אביטל: החדר נבחר פשוט כי לא היה חדר אחר.
קולט אביטל: זה לא כדי לגייס את כולם למפלגת העבודה.
קולט אביטל: כולכם מוזמנים.
קולט אביטל: אני חושבת שנרצה לעשות את הישיבה במהירות וביעילות, כי הזכירו לי שיש גם הצבעות.
קולט אביטל: ננסה לראות איך נוכל להתקדם בחקיקה ובמאבק הזה.
זאב בוים: אני מתנצל מראש שלא אוכל להיות שם, בגלל ההצבעות ותפקידי כיושב-ראש הקואליציה.
נתן איתן: אנחנו נגיע גם אליך, היום או מחר.
מתן וילנאי: לא בחדר הזה צריך להסביר את חשיבות התרבות והספורט, כי זה מגרש ביתי ואני חוסך את ההסברים למקומות אחרים.
מתן וילנאי: גם אין ספק שצריך לקצץ בתקציב המדינה.
מתן וילנאי: אני מעיז להגיד שהקיצוץ הוא לא מספיק.
מתן וילנאי: יחד עם זה, כל הכספים שאנחנו מדברים עליהם כאן הם שוליים.
מתן וילנאי: הם לא מקרו כלכליים, הם לא מיקרו כלכליים.
מתן וילנאי: הם מכל בחינה דבר שהמדינה יכולה לעמוד בו בלי מאמץ אם היא חושבת שזה חשוב.
מתן וילנאי: אני שייך למיעוט האומר שאין בעיית כסף במדינה.
מתן וילנאי: יש רק בעיה של סדרי עדיפויות.
מתן וילנאי: בלתי מתקבל על הדעת שגופים כמו שלנו חיים כמו שהם חיים - ותאמינו לי, אני מכיר היטב - ובאותו זמן עצמו לגופים אחרים יש תקציבים גדולים מאוד.
מתן וילנאי: היו לי שיחות עם מנכ"ל של משרד מסויים - אני לא רוצה להגיד מי - משרד מאוד חשוב.
מתן וילנאי: שאלתי אותו איך הוא הצליח לקצץ והוא אמר לי: "זה רק 55 מיליון שקל".
מתן וילנאי: מה זאת אומרת "רק 55 מיליון שקל"?
מתן וילנאי: אני ב-55 מיליון שקל מכפיל את תקציב התרבות.
מתן וילנאי: על מה אתם מדברים?
מתן וילנאי: אתם מבינים, רק 55 מיליון … לכן, אני מרגיש על קרקע בטוחה.
מתן וילנאי: אמרתי את זה בהתמודדות על חוק הקולנוע בזמנו.
מתן וילנאי: אנחנו ננצח מטעם מאוד פשוט, כי אנחנו צודקים.
מתן וילנאי: אנחנו נוכיח את היתרונות הכלכליים.
מתן וילנאי: דיברו על זה גברת ציפי פינס, גברת חנה מוניץ מהאופרה ומר כתריאל שחורי.
מתן וילנאי: אנחנו נעשה על זה עבודה.
מתן וילנאי: אין ספק שזה משתלם כלכלית.
מתן וילנאי: הדבר האחרון, נדהמתי מהעוצמה של מדע, תרבות וספורט ביחד.
מתן וילנאי: ראינו את זה כולנו בסינמטק ואנחנו נשתמש בזה.
מתן וילנאי: אני מברך את מר זאב שור (וולוולה) על מה שהוא התנדב לעשות בנושא הזה.
זבולון אורלב: מטבע הדברים יש חלוקת עבודה בין הוועדה לבין השדולה.
זבולון אורלב: השדולה אולי יכולה לעשות כמה דברים פוליטיים, כמו לארגן הסתייגויות וכדומה, מה שהוועדה לא יכולה לעשות באופן פורמלי.
זבולון אורלב: אני חושב שאפשר לסכם, שעלה באופן ברור מאוד מהדיון - אני אומר את זה גם לחברי חבר-הכנסת זאב בוים - שסדר גודל הקיצוץ, הנע בין 8%-10%, במוסדות התרבות והספורט מהווה סכנה ואִיום מאוד מוחשי לקריסה של מוסדות התרבות.
אורי לוי: זה לא סכנה.
אורי לוי: זה סגירה ממשית.
זבולון אורלב: זאת מפני שבנוסף לקיצוץ הממשלתי יש קיצוץ ברשויות המקומיות, יש הפחתה בהכנסות של אנשים פרטיים, יש ירידה דרסטית בתרומות, גם לארגונים ולמוסדות כלכליים שהיו תומכים במוסדות תרבות יש ירידה בפעילות.
זבולון אורלב: כך שההפחתה הכוללת בתקציבי התרבות מהווה סכנה מוחשית.
זבולון אורלב: אגב, ברור שעיקר הפגיעה תבוא לידי ביטוי קודם כל בפיטורים של אנשי תרבות, יוצרים ואמנים.
זבולון אורלב: בראש ובראשונה יפוטרו הלא קבועים, ביניהם עולים חדשים, אנשים שאין להם חלופה אחרת.
זבולון אורלב: לכן הוועדה קוראת, גם לממשלה וגם לכנסת, לשקול מחדש לבטל לחלוטין את הקיצוץ הזה באופן חד-משמעי.
זבולון אורלב: דבר שני, אנחנו מעודדים ומחזקים את המאבק הציבורי וקוראים לאנשי התרבות, השחקנים, האמנים והיוצרים להיחלץ אישית למאבק מול מקבלי ההחלטות בכנסת ובממשלה.
זבולון אורלב: נחישות המאבק הזה תכריע הרבה מאוד את גורל המאבק.
זבולון אורלב: דבר שלישי, לטווח הבינוני אנחנו סבורים שהפתרון לשמירת תקציבי התרבות יבוא על-ידי חקיקה.
זבולון אורלב: אנחנו מעוניינים לקדם את מעמד התרבות ואת תקציבי התרבות בהסדרים של חקיקה, כדי להגן על עולם התרבות.
זבולון אורלב: בכל זאת נעיז ונאמר שכדי להביא לידי ביטוי את ההחלטות האלה גם ועדת החינוך והתרבות תעשה מאמץ לארגן הסתייגות קולקטיבית, לגבש הסכמה חוצת מפלגות בנושאים האלה על מנת שלא תהיה פגיעה נקודתית.
זבולון אורלב: אין ספק שהחיפזון בקבלת ההחלטה, מבלי שניתנה שהות למשרדים לנהל דיונים ומבלי שחברי הממשלה הבינו מה הדבר הזה יעשה, הביא להחלטה שנראית על פניה מעוותת.
זבולון אורלב: אנחנו דנים היום בחוק מוסד ביאליק שיזם חבר הכנסת יוסי פריצקי וגם אני חתום עליו.
זבולון אורלב: החוק עבר בקריאה ראשונה, ואנו רוצים להכין אותו לקריאה שנייה ושלישית.
יוסף יצחק פריצקי: אני חושב שראוי להזכיר את שמו של השר המנוח גנדי, אשר תמך בחוק הזה ובמוסד הזה.
יוסף יצחק פריצקי: הוא היה אוהב ארץ ישראל ואוהב התרבות הציונית.
יוסף יצחק פריצקי: אין דעתי נוחה מהחוק שהבאתי.
יוסף יצחק פריצקי: הסיבה לכך היא שאיני אוהב חקיקה פרטית למוסד ספציפי, אך מה ניתן לעשות שקיים מוסד הזקוק לכסף, והגיע להסכם עם הממשלה, ורק אתמול הגיע אליהם הכסף, לאחר שהחוק עומד כבר לפני קריאה שנייה ושלישית.
יוסף יצחק פריצקי: אני מציע, כי כל עוד יש הסכם עם הממשלה והממשלה עומדת בו והכספים מגיעים למוסד, אני אשאיר את החוק מאחורי התנור.
יוסף יצחק פריצקי: ההסכם עם הממשלה הוא לחמש שנים.
יוסף יצחק פריצקי: אם בפרק הזמן הזה ההסכם יכובד ויבוצע, אין לי צורך בחוק הזה בכלל, ואשמח לשלוח אותו אל הגניזה.
יוסף יצחק פריצקי: אם ההסכם לא יבוצע, אנו נפעל לקדם את החוק.
זבולון אורלב: אני שותף למחשבה, כי הצעת החוק נועדה לא לשם חקיקה, אלא לשם הסדר כספי, כדי שמוסד ביאליק יוכל להתקיים.
זבולון אורלב: מוסד ביאליק הוא ההוצאה לאור של מדינת ישראל, שהתחילה באחריות של הסוכנות היהודית ושל המוסדות הלאומיים, ומאחר והתרומות מהם מתקיימים המוסדות הלאומיים פוחתות והולכות, היה צורך להעביר את האחריות אל המדינה.
זבולון אורלב: כיוון שמשרד האוצר התקשה לעכל זאת, חשבנו להסדיר זאת בחוק.
זבולון אורלב: אני לא רואה מוצא אחר, אלא לעגן מוסדות תרבות בחוק.
זבולון אורלב: אני מסכים שאם יש הסכם כתוב וחתום בין המוסד למשרד האוצר, והמוסד אומר כי ההסכם הזה מאפשר תפקוד סביר וסדיר, הוא עדיף על חוק.
זבולון אורלב: הסכם הוא עדיף, כיוון שהוא צדדי, וכדי לבטל אותו גם צריך שני צדדים.
זבולון אורלב: אני חושב שאנו נקבל את ההסכם שייכתב וייחתם בספר הוועדה, ויהיה חלק מהפרוטוקול, ואנו גם נרשום את ההסכם כדי שיהיה לאות ולעדות לעם.
זבולון אורלב: אנחנו במקביל נכין את החוק לקריאה שנייה ושלישית ולא נצביע עליו, ורק כאשר יאמרו לנו שיש סכנה להמשך קיומו של ההסכם, נתכנס ונקיים את הדיון על ההצבעה.
אהרון ידלין: אני מתרגש כאשר אני יושב בחדר הזה ומתייחס לחקיקה של כנסת ישראל ביוזמה של ועדת החינוך והתרבות.
אהרון ידלין: העברת המוביל הארצי לנגב, כור בדימונה, עיירות פיתוח, מושבים, מפעלי ים המלח, כל זה הוקם כאשר מדינת ישראל היתה עם שליש מהתקציב של היום.
אהרון ידלין: היום מדברים על התפלת מים במשך שנים, ולא זז כלום.
אהרון ידלין: כל מפעלי התרבות, התזמורות, התאטרון, הוצאות הספרים, קמו בשנות השישים והשבעים.
אהרון ידלין: היום כל מפעל עומד על סף פשיטת רגל.
אהרון ידלין: אמנם אני מעלה נוסטלגיה של הימים ההם, אך אני מודה לוועדה שנזעקה למנוע את קריסתו של מוסד ביאליק.
אהרון ידלין: אני רואה כי משתתפים היום בוועדה גם תלמידים.
אהרון ידלין: כל חיי שירתתי את התלמידים והמורים.
אהרון ידלין: אני רוצה להזכיר, כי ביאליק היה המשורר הלאומי הגדול שלנו ואני מקווה כי אתם מכירים כמה משיריו.
אהרון ידלין: כאשר ביאליק נפטר, לפני למעלה משישים שנה, דוד בן גוריון שהיה יושב ראש ההנהלה הציונית החליט להקים את מוסד ביאליק עוד לפני הקמת המדינה, כדי לפעול ברוח חזונו, לשימור כל נכסי המורשת היהודים לדורותיה על הגוונים והזרמים השונים שבה, לטיפוח הספרות העברית החדשה, לחקר הלשון העברית שהיא הלשון הלאומית של העם היהודי - אחד הדברים שעשתה המהפכה הציונית זה החזרה לתרבות העברית וללשון העברית- ותרגום של ספרי מופת של ספרות העולם, מכתבי משוררים ופילוסופים של יוון ורומא ועד "מוצא המינים" של דרווין או "עושר העמים" של אדם סמית.
אהרון ידלין: הפעולות האלו נועדו כדי שהדור הצעיר יידע את נכסי הרוח של התרבות.
אהרון ידלין: את המוסד הזה קיימה כל השנים ההסתדרות הציונית העולמית שבנתה את המדינה, והיום נמצאת ללא מקורות כספיים.
אהרון ידלין: התקציב של ההסתדרות הציונית הלאומית הוא ארבעה עשר מיליון דולר, כאשר תקציב מדינת ישראל הוא שבעים מיליארד דולר.
קולט אביטל: האם התנועה הציונית פועלת רק בארץ או גם בחו"ל?
אהרון ידלין: התנועה הציונית עובדת בחו"ל.
אהרון ידלין: בארץ עובדת הסוכנות היהודית שיש לה שלוש מאות מיליון דולר והיא עוסקת בעלייה ובהבאת נוער לישראל.
אהרון ידלין: התנועה הציונית מתקיימת ללא תקציב.
אהרון ידלין: אנשי המגביות לא ראו מחובתם לעסוק בתרבות העברית, הם עסקו בעלייה, בהתיישבות ובשיקום שכונות.
אהרון ידלין: אחרי למעלה מחמישים שנה, זה היה סביר שמדינת ישראל תיקח את האחריות, כמו שלקחה את האחריות לסל קליטה מהסוכנות, וכמו שלקחה את האחריות להתיישבות ולעליית הנוער.
אהרון ידלין: התנועה הציונית שנתנה חמש מאות אלף דולר כל שנה למוסד, כבר כמעט לא נתנה כלום עד ששכנענו אותה לתת מאה אלף דולר, ואת ארבע מאות אלף הדולר הנוספים חיפשנו אצל ממשלת ישראל, ואז התחילה העבודה על החוק.
אהרון ידלין: גם אני זוכר את גנדי לטובה, כמי שהציונות שלו נובעת ממקורות יהודיים.
אהרון ידלין: מאז שהחלו לעבוד על החוק ביוני 2001, חלה התפתחות חיובית.
אהרון ידלין: בחודש פברואר 2001 נחתם הסכם בין שר האוצר לשעבר, בייגה שוחט, ליו"ר ההנהלה הציונית, סליי מרידור, שבו בייגה שוחט לחץ על סליי מרידור לחץ אדיר שיוסיף 125 אלף דולר, בנוסף ל-100 אלף דולר מהתקציב הקטן של ההסתדרות הציונית, ותמורת זה הוא התחייב להוסיף להקצבה של ממשלת ישראל 125 אלף דולר.
אהרון ידלין: בסוף השנה קיבלנו ממשרד האוצר דרך משרד התרבות, כמעט את כל הסכום.
אהרון ידלין: אתמול הגיע סכום נוסף של חצי מיליון שקל, המהווה את החלק האחרון של הסכום שהובטח לנו.
אהרון ידלין: ניתן לסכם ולומר שתקציב ממשלת ישראל למוסד ביאליק הוא מיליון וחצי שקלים, ותקציב ההסתדרות הציונית הוא כמעט מיליון שקל.
אהרון ידלין: אני חשבתי שממשלת ישראל צריכה לתת יותר.
אהרון ידלין: כתבתי בהצעת החוק כי אני חושב שממשלת ישראל צריכה לתת שני מיליון, כדי לאפשר לנו לא לקרוס ולפתח יוזמות חדשות.
אהרון ידלין: אני חייב לומר, כי אני רואה בחיוב את ההסכם וביצועו.
אהרון ידלין: גם התנועה הציונית העבירה את כל הכסף.
אהרון ידלין: ההסכם הוא לחמש שנים.
זבולון אורלב: האם ביצוע ההסכם הוא החל משנת התקציב 2001?
זבולון אורלב: האם השנה היא השנה הראשונה שבה עמדו בהסכם שני הצדדים?
אהרון ידלין: העזרה הזו מאפשרת לנו לעמוד על רגלינו.
זבולון אורלב: עמיחי, הואיל ואנחנו השתתפנו כבר בכמה ישיבות שבהם האוצר אמר שאמנם הבטיח, אך הוא אינו יכול לקיים, אני רוצה שתאמר מה מעמדו של ההסכם מבחינתכם והאם הוא תקף למרות שחתם עליו שר אוצר אחר.
עמיחי כץ: אני לא יכול לדבר בשם השר.
זבולון אורלב: עמיחי, אתה ראש תחום מדע ותרבות ועל כן אתה יכול לומר לנו את עמדת משרד האוצר כמיטב הבנתך.
זבולון אורלב: אני בעד שהממשלה תקיים את ההתחייבויות שלה.
זבולון אורלב: מה שיכול להיות, הוא שנציג ממשרדכם יגיע לישיבות הבאות ויגיד: הבטחנו, אך לא הבטחנו לקיים.
זבולון אורלב: אנו מכירים את הבעיה הזו מהנושא של הספריות הציבוריות, שלגביהן יש החלטת ממשלה שלא מבוצעת.
זבולון אורלב: כך גם לגבי ההכנות האולימפיות שלגביהן יש החלטות של שני ראשי ממשלה שלא מקויימות.
זבולון אורלב: אני יוצא מתוך נקודת הנחה, שהסכם בין שר אוצר לבין ראש הסתדרות הציונית, הוא הסכם מחייב.
זבולון אורלב: אני רוצה שיראו בפרוטוקול שגם האוצר דיבר ולא רק מוסד ביאליק.
עמיחי כץ: זו אמנם היתה הבטחה של שר לשעבר והשר הנוכחי ביצע את ההבטחה, אך אני לא יכול להתחייב בשם השר לגבי העתיד.
יוסף יצחק פריצקי: ישנו הסכם קיים.
עמיחי כץ: זה אינו הסכם חתום, זה סיכום דיון.
קולט אביטל: האם לא מדובר בהסכם חתום לחמש שנים?
יצחק טאוב: מדובר בפרוטוקול מדיון בין שר האוצר לסליי מרידור, חתום על ידי אנשי האוצר.
זבולון אורלב: האם אין למשהו כאן את המסמך המדובר?
עמיחי כץ: יש לי את המסמך, אך לא כאן.
עמיחי כץ: אני חושב שיש אותו לאנשי מכון ביאליק.
עדנה הראל: אנחנו לא היינו שותפים בדיון.
עדנה הראל: אני זוכרת שבשלב מסוים ראיתי דף שהוא סיכום ישיבה שנערכה עם שר האוצר.
עדנה הראל: השאלה היא מה תוקפה של הבטחה שלטונית.
עדנה הראל: נציגי משרד ביאליק היו בישיבה אצל שר האוצר, בה שר האוצר הביע הבנה למצוקה של מוסד ביאליק, וככל שאני זוכרת, ישנה התחייבות.
עדנה הראל: אני לא יכולה לומר האם ההתחייבות היא לחמש שנים.
יצחק טאוב: את צריכה להאמין לנו שקיים הסכם.
עדנה הראל: מכיוון שההסכם לא נעשה איתנו ולא נעשה על ידי השר שלי, אני לא רוצה לומר דברים שאני לא יודעת.
עדנה הראל: בכל מקרה לא מדובר בהסכם במובן המשפטי, המתייחס להסכם בו יש שני צדדים ויש סנקציות.
עדנה הראל: מדובר בהבטחה שלטונית שניתנה או לא ניתנה.
זבולון אורלב: מנקודת המבט המשפטית, איזה תוקף יש לסיכום דיון בין שר אוצר לבין יושב ראש ההסתדרות הציונית?
עדנה הראל: אני מניחה, כי כל כוונה ששר אוצר מביע, היא כוונה שהוא מתכוון לממש אותה בכפוף לנוהל ולחוק הקיים.
עדנה הראל: אם שר אומר שהוא מעוניין להעביר, אז הוא צריך להעביר בחוק התקציב העברה, ואם ועדת כספים לא תאשר, לא ניתן להגיד כי הוא הפר את הבטחתו.
עדנה הראל: כאשר זה עובר בהעברה למשרד מסויים ואותו תקציב כפוף לנוהל התמיכות, אז צריך להתקיים הליך תמיכות.
זבולון אורלב: אם כל המכשולים האלה לא קיימים וישנו מנהל תקין, הבעיה המרכזית היא האם משרד האוצר יקצה את הכספים.
יוסף יצחק פריצקי: ישנה פררוגטיבה לממשלה לרדת מהתחייבויות.
עדנה הראל: השאלה היא האם מלכתחילה היתה התחייבות, למרות שהמימוש של ההתחייבות כפוף לכל מיני תנאים בדרך.
עדנה הראל: אני לא יכולה לענות על כך, ואני גם לא רוצה לענות במקום נציגי האוצר.
עדנה הראל: אני לא יודעת האם היתה התחייבות לחמש שנים, והאם מתכוונים לעמוד בה.
עדנה הראל: אני רוצה לומר, כי הסיטואציה הזו שבה ההסתדרות הציונית הקימה מוסדות מאוד חשובים, וכיום נמצאת במצב בו היא אינה יכולה לקיים את אותם מוסדות חשובים בגלל המצב של יהדות העולם, ובגלל היחסים בין מדינת ישראל ליהדות העולם, היא סיטואציה קשה.
עדנה הראל: מוסד ביאליק הוא אינו המוסד היחידי שבא לפתחו של המשרד שלנו כי הוא מוסד תרבותי בעל משמעות ממדרגה ראשונה, ואומר איך המדינה לא לוקחת על עצמה לדאוג לקיומו של המוסד.
זבולון אורלב: על אילו עוד מוסדות מדובר?
עדנה הראל: מוזיאון הר הרצל.
זבולון אורלב: האם יש לך עוד דוגמאות?
זבולון אורלב: אני פשוט חושב, כי אלו שתי הדוגמאות היחידות.
עדנה הראל: אני חושבת שצריך לעשות סיכום שיהיה מעוגן בהחלטת ממשלה בצורה מסודרת.
עדנה הראל: ישנו חוק המוסדות הלאומיים, וההסתדרות הציונית היא מוסד לאומי.
עדנה הראל: אסור שיקרה מצב בו הממשלה נמצאת כמי שהתחייבה להתחייבות שלא ברור אם היא כפופה לחוק התקציב.
עדנה הראל: יכול להיות שניתן להגיע להסכם שיתאים לנסיבות המיוחדות של אותם מוסדות חשובים שההסתדרות הציונית הקימה.
עדנה הראל: אני מוכנה לקחת על עצמי לבדוק את האפשרות הזו, שהתעוררה בדעתי במהלך הדיון היום.
עדנה הראל: כך יהיה ניתן להגיע להסכם, כיוון שנדמה לי שהנייר עליו מדבר מר ידלין איננו בגדר הסכם שיש לו התחייבות רב-שנתית.
זבולון אורלב: עמיחי, אתה ראית את המסמך הזה?
עמיחי כץ: לא השתתפתי בדיון עצמו, אבל ראיתי את המסמך.
זבולון אורלב: האם בתקציב 2002 המוסד מתוקצב?
עמיחי כץ: אף אחד לא נסוג מההסכם, אך זו החלטה של שר.
זבולון אורלב: האם ברוטינת העבודה הרגילה צריכה לבוא עכשיו יוזמה של שר, או שבאופן אוטומטי זה מקיים?
עמיחי כץ: ישנן התחייבויות רבות לשנת 2002, המשרד רואה את המכלול ומחליטים.
עמיחי כץ: זה אמור להגיע לממונה על התקציבים והוא אמור להחליט.
זבולון אורלב: כלומר, ברוטינת העבודה התחייבות כזו לא מבוצעת באופן אוטומטי, אלא רק אחרי שפונים לממונה על התקציב ואומרים לו שאנו רוצים כסף מהרזרבה כי זה לא בבסיס התקציב?
עמיחי כץ: זה אמנם לא נמצא בבסיס התקציב, אך זו לא הרוטינה אליה התכוונתי.
עמיחי כץ: בכל עניין פונים אל הממונה על התקציב, לא רק בעניינים האלה.
זבולון אורלב: אני מניח, כי הממונה על התקציב רואה את הנושאים הרגישים ומפנה אותם אל השר ואומר: יש לי שורת התחייבויות, בוא נבדוק האם ניתן לבצע אותם.
זבולון אורלב: קולט, אני לא יודע אם שמעת את דברי מר ידלין שאמר כי יש הסכם לחמש שנים.
זבולון אורלב: יוסי פריצקי ואני אמרנו כי אם יש הסכם, אנחנו נשלים את החוק ונכין אותו לקראת קריאה שלישית, אבל לא נצביע עליו.
זבולון אורלב: החוק יהיה כחרב המתהפכת שכל עוד ההסכם קיים אין צורך להביא להשלמת החקיקה.
קולט אביטל: אני רוצה להודות לך על חקירת שתי וערב, כי הסתבר, כמו במקרים אחרים, כי מה שמוסד ביאליק ראה כהסכם, איננו הסכם בעל תוקף משפטי, אלא רק פרוטוקול מישיבה.
עדנה הראל: מדובר בהתחייבות שלטונית.
קולט אביטל: השאלה היא כמה היא נלקחת כבסיס להחלטותיו של שר האוצר הנוכחי.
קולט אביטל: אני רואה את מטרת חקיקת החוק הזה, שלא להגיע למצב שכאשר תתחלף ממשלה או שרי אוצר, שוב פעם המוסד יעמוד בפני חוסר יכולת לסמוך על תקציב.
קולט אביטל: הכוונה היתה לעגן את ההתחייבות בחוק שיחייב את כל הממשלות.
קולט אביטל: הנהלת הקואליציה העבירה לנו הנחיות להצביע נגד החוק הזה.
קולט אביטל: אני במקרה הזה לא מתכוונת לקבל את הנחיית הנהלת הקואליציה כמחייבת אותי, כיוון שאני נלחמתי למען החוק הזה ואני רוצה לתמוך בו.
קולט אביטל: אני רוצה להציע לוועדה להמשיך עם חקיקת החוק בגלל המצב הנוכחי, ובמקביל צריכה אינסטנציה כלשהי, אולי שר התרבות, לפנות לשר האוצר, כדי לוודא אם יש בכוונתו לקיים את ההסכם.
קולט אביטל: אולי ניתן להעביר אותו כהחלטת ממשלה, כפי שעדנה הציעה.
קולט אביטל: אני מציעה לנו ללכת בשני קווים מקבילים.
קולט אביטל: האחד הוא להמשיך עם החוק כאילו שאין הסכם.
קולט אביטל: השני הוא להמשיך ולנסות לשכנע את השר לקחת את סיכום הדיון כסיכום מחייב.
קולט אביטל: אם יהיה סיכום בגדר החלטת ממשלה, נוכל להחליט אם אנו רוצים לקדם את החוק או לא.
קולט אביטל: בכל התקציבים למיניהם, להוציא את תקציב משרד החינוך ומשרד התרבות, יש הקצבה לסעיף הזה.
עדנה הראל: מוסד ביאליק נמצא אצלנו בתוך תקנת תמיכה שהיא מוסדות מורשת, כך שאת לא תראי את השם מוסד ביאליק.
קולט אביטל: היכן אני אמצא את זה?
עדנה הראל: מוסד ביאליק נמצא בין המוסדות הנתמכים בתקנת תמיכה מורשת.
עדנה הראל: בתקנה זו מגישים בקשה עוד כמה מוסדות מאוד חשובים, ובכל שנה מתייחסים מחדש לכל מוסד.
קולט אביטל: זה אומר שכל שנה אנו מתחילים מאפס.
עדנה הראל: זה נכון.
זבולון אורלב: כל עוד הוא אינו מוסד סטטוטורי, הוא מקבל את הכספים במסגרת התמיכות, ובתמיכות אין מוסדות ייחודיים.
עדנה הראל: או מכוח הסדר מיוחד אחר.
יוסף יצחק פריצקי: אם לא יתוקן חוק יסוד שבו ייכתב במפורש שמדינת ישראל מתחייבת להקצות כסף למוסדות האלה, זה לא ילך.
יצחק טאוב: אני מציע לא להציג את הפרוטוקול המדובר כשיחת רעים.
יצחק טאוב: שר האוצר כינס אנשים וקיים דיון בו נקבעה החלטה שלטונית.
יצחק טאוב: אני לא יודע עם זה תופס בבג"ץ או לא, אך ברור לי כי זו הבטחה שלטונית.
יצחק טאוב: אנו קיבלנו את המסמך הזה כהבטחה שלטונית.
יצחק טאוב: העובדה שקיימו את זה השנה היא הוכחה ברורה שהשלטון ראה את ההבטחה הזו כהבטחה שצריך לקיים אותה, לכן אני מתייחס לכך כהבטחה שלטונית ממשית.
זבולון אורלב: אני רוצה להקריא את המסמך המדובר, כדי שיהיה חלק מהפרוטוקול, וגם כדי שיהיה חלק מהתיק אצלנו, כדי לתת לו את המשקל הראוי.
זבולון אורלב: שנערך ביום 21.2.01 בלשכת שר האוצר.
זבולון אורלב: על סדר היום: סיכום לתקצוב מוסד ביאליק בשנת 2001 משתתפים: מר אברהם(ביגה) שוחט, שר האוצר מר סלי מרידור, יו"ר הנהלת הסוכנות היהודית מר אהרון ידלין, מנהל מוסד ביאליק גברת יעל אנדורן, סגנית הממונה על התקציבים מר ג'וש שוורץ, יועץ ליו"ר הנהלת הסוכנות היהודית מר אבירם כהן, יועץ שר האוצר מר אורי שוסטרמן, אגף תקציבים.
זבולון אורלב: הדיון זומן לאחר פגישות קודמות בנושא ולאור סיכום בין שר האוצר ויו"ר הנהלת הסוכנות היהודית, לפיו בחמש השנים הקרובות תוגדל תמיכת הממשלה והסוכנות היהודית במוסד ביאליק בסכום של 125 אלף דולר לשנה על ידי כל אחד משני הגופים.
זבולון אורלב: מר ידלין הבהיר כי בקשת המוסד היא לתוספת גדולה יותר וכי הוא היה שמח לו הממשלה היתה מגדילה את חלקה בשיעור גבוה יותר מההסתדרות הציונית.
זבולון אורלב: סוכם: 1.
זבולון אורלב: ההסתדרות הציונית תגדיל את תקציב התמיכה במוסד ביאליק בסכום של 125 דולר לשנה, מעבר לסכום התמיכה שקיבל המוסד מההסתדרות הציונית בשנת 2000, ובכפוף לאישור תקציבי של ההסתדרות הציונית.
זבולון אורלב: הממשלה, באמצעות משרד המדע, התרבות והספורט, תגדיל את תמיכתה במוסד ביאליק בסכום השווה ל- 125 אלף דולר לשנה, מעבר לסכום התמיכה שקיבל המוסד מהמשרד בשנת 2000, ובכפוף לאישור תקציב המדינה.
זבולון אורלב: סיכום זה יהיה תקף לחמש שנים.
זבולון אורלב: משרד האוצר יתמוך בפניה של מוסד ביאליק, באמצעות משרד המדע, התרבות והספורט, לקבלת כספי עזבונות מהאפוטרופוס הכללי.
זבולון אורלב: רשם: מר אבירם כהן, יועץ אישי לשר זהו סיכום דיון חשוב ביותר.
זבולון אורלב: הוא משמעותי והוא הבטחה שלטונית, אבל הוא לא הסכם.
זבולון אורלב: אני חושב שההצעה של חברת הכנסת קולט אביטל היא מקובלת.
זבולון אורלב: אנו צריכים לפעול בשני מסלולים.
זבולון אורלב: מסלול אחד הוא שאנחנו נמשיך בהכנת הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית לפי מה שתציע היועצת המשפטית שלנו, מירב ישראלי.