GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: יש המון עבודה טכנית, ולכן כדאי להקים קבוצת עבודה של המשרד, משרד המשפטים, משרד האוצר, הוועדה, ההסתדרות הציונית ומוסד ביאליק.
זבולון אורלב: אנו נבקש ממשרד המדע, התרבות והספורט לברר האם ניתן לעגן את הסיכום הזה בהחלטת ממשלה תחת הנושא של מוסדות התרבות, את המוסדות הלאומיים.
זבולון אורלב: אני מסכים שלא ניתן להפריד בין המוסד הזה למוסד הר הרצל.
זבולון אורלב: אנו נבקש לברר האם יש המשכיות שלטונית, כלומר, לברר מה כוונת האוצר בנושא.
זבולון אורלב: נאפשר ארבעים וחמישה ימים לשתי קבוצות העבודה לעבוד.
זבולון אורלב: אנו נתכנס בעוד ארבעים וחמישה יום ונגבש את הנוסח הסופי לקריאה שנייה ושלישית וכן נקבל תשובות לגבי שאלות אלו מהמשרד, ואז נוכל לכלכל את ענייננו ולגבש את עמדתנו.
זבולון אורלב: חה"כ יוסי פריצקי וחה"כ קולט אביטל ואני אומרים, כי אנו מעדיפים שההסדר הכספי יהיה בהתחייבויות שלטוניות, שכוללות החלטת ממשלה או הסכם.
יוסף יצחק פריצקי: אנו מעדיפים שההסדר הכספי יבוצע.
זבולון אורלב: אני רוצה שתהיה התחיבות שלטונית ברורה, לא רק בסיכום דיון, לביצוע ההתחייבויות הכספיות.
זבולון אורלב: לאור מה שקורה, אני מוטרד גם מהחלטת ממשלה.
זבולון אורלב: ישנה החלטת ממשלה לתמיכה בספריות ציבוריות שאינה מתבצעת, לטענת משרד המדע.
עמיחי כץ: אני חייב להגיב על הטענה הזו.
עמיחי כץ: כתוב שיתווספו לתמיכה בספריות עשרה מיליון שקל.
עמיחי כץ: לא כתוב מי יוסיף ומתי, לא סוכם בסיס.
עמיחי כץ: סוכם חמש וחמש, וזה בוצע.
עדנה הראל: אני חושבת שלא היינו צריכים לבוא לממשלה, אם היינו יכולים להוסיף את זה מתקציבנו.
עמיחי כץ: אתם יכולים להוסיף, אך אתם לא רוצים.
זבולון אורלב: האם עולה בדעתך, כי שר המדע צריך לפנות לממשלה כדי שתהיה החלטת ממשלה שהוא יכול להפחית כסף ממוסד ביאליק כדי להוסיף לספריות הציבוריות?
זבולון אורלב: לא יעלה על הדעת דבר כזה.
זבולון אורלב: לנו זה ברור שאם הממשלה מחליטה אז יש תוספת למשרד.
זבולון אורלב: נשבר פה קוד שהיה מקובל מאוד בין משרדי הממשלה, בינם לבין הכנסת, לכן אנו יותר חשדניים, ספקניים וביקורתיים, לגבי כל מה שקשור להבטחות השלטוניות.
זבולון אורלב: אנחנו לא רצים אחרי חוקי תרבות.
זבולון אורלב: גם חוק הקולנוע לא היה נולד, אם העניינים האלה היו מוסדרים כמו שצריך.
גולן שמאי: הקשבתי עכשיו לחברי הכנסת ולחברי מוסד ביאליק, ויש לי הרגשה ששני הצדדים לא מתכוונים לאותו הדבר.
גולן שמאי: יש לי חשש שאם הקואליציה תשתנה, אם השלטון ישתנה ומצב הרוח של שר האוצר החדש ישתנה, ההסכם הזה יעמוד על כרעי תרנגולת.
גולן שמאי: תחילה היה נראה כי חברי הכנסת ירדו מכל העניין, אך אני תומך בסיכום שלך היו"ר הקורא להמשיך בלובי כדי שהחוק הזה יעבור.
זבולון אורלב: אני מציע שתנוח דעתך מבחינה זאת שאנו לא נשחקנו בכוונתנו להסדיר את מצבו הכספי של המוסד.
זבולון אורלב: אנחנו היינו בעמדה ברורה מאוד אז והיום.
זבולון אורלב: החוק לא היה נולד אם היה קיים סיכום דיון כזה.
זבולון אורלב: אנחנו מעדיפים להסדיר זאת בהסכמים ובהחלטת ממשלה, אם תנוח דעתנו שהעניין מסודר.
זבולון אורלב: אנו נברר את העניין הזה תוך ארבעים וחמישה יום.
זבולון אורלב: אהרון, האם השר וילנאי היה בישיבה המדוברת?
אהרון ידלין: השר לא היה בישיבה הזו, אבל השר וילנאי ידע על בעיות מוסד ביאליק ורצה לעזור.
אהרון ידלין: הוא נתן לי את ברכתו להלחם, ואני השקעתי בזה אנרגיות, כמו שלא השקעתי עוד בשום דבר בחיי במפעלים הרבה יותר גדולים, כדי להביא את שר האוצר לפגישה עם יו"ר הנהלת הסוכנות.
אהרון ידלין: השר וילנאי ראה את זה בחיוב, הוא שלח אותי לפגישה הזו ולאחריה הוא קיבל את הסיכום.
אהרון ידלין: אני אמרתי לו שזה תפקידו להשיג את הכסף.
אהרון ידלין: לצערי, הוא לא הצליח בכך, ולכן אני הייתי צריך להמשיך ללחוץ ולטלטל את בייגה, ולומר לו כי לא מקיימים את החלטתך, ואחר כך הגיע לשר החדש.
אהרון ידלין: בסופו של דבר הכסף הגיע אלינו בזכות מנכ"ל המשרד, שאמר שאם משרד האוצר לא יעביר אלינו את התקציב, הוא ידאג לכך שאנחנו נקבל את הכסף.
אהרון ידלין: אני מקבל את המהלך עליו החלטתם, אך אני רוצה לקוות שיקום שר אוצר וממשלה שיעבירו למוסד ביאליק את שני המיליון שהזכרתם בהצעת החוק.
זבולון אורלב: אנחנו רשמנו לפנינו את סיכום הדיון מלשכת שר האוצר, שלפיו הממשלה התחייבה להגדיל את תמיכתה במוסד ביאליק בסכום השווה ל- 125 אלף דולר לשנה, מעבר לסכום התמיכה הרגיל.
זבולון אורלב: התחייבות זו היא לחמש שנים.
זבולון אורלב: הוועדה מבקשת משר המדע, התרבות והספורט לבדוק את האפשרות לעגן את ההתחייבויות לתקצוב מוסד ביאליק ועוד מוסדות תרבות בהחלטת ממשלה ובשיתוף עם המוסדות הלאומיים להפעלת מוסדות תרבות אלה, ולדרך תיקצובם המסודר והקבוע.
זבולון אורלב: כמו כן לברר ולהודיע האם יש הסדר בין המשרד לבין משרד האוצר לביצוע סיכום זה בשנת 2002.
זבולון אורלב: צוות בראשותה של יועצת המשפטית של הוועדה, עו"ד מירב ישראלי, יכין טיוטה לנוסח הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית, בשיתוף עם ההסתדרות הציונית הלאומית, משרד המדע, התרבות והספורט, משרד האוצר, משרד המשפטים ומוסד ביאליק.
זבולון אורלב: הוועדה מבקשת להשלים את ביצוע ההחלטות תוך ארבעים וחמישה יום.
זבולון אורלב: בתום מועד זה תקיים הוועדה ישיבה לאישור נוסח הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית ולקבל דיווח על המטלות של משרד המדע, התרבות והספורט.
משה שיף: לגבי החלטה מספר שתיים, המדברת על כך שהשר ינסה להעביר כהחלטת ממשלה את ההתחייבויות, זה צריך להיות בשיתוף עם הסוכנות היהודית.
זבולון אורלב: אתה צודק, לכן הוספנו את המילים, בשיתוף עם הסוכנות.
עדנה הראל: שיתוף פעולה עם המוסדות הלאומיים בעניין המוסדות האלה, גם בעניין התקצוב.
אהרון ידלין: מוסד ביאליק הוא באחריות ההסתדרות הציונית הלאומית.
אהרון ידלין: לצערי, הסוכנות היהודית לא עוזרת בשום דבר.
אהרון ידלין: בהסתדרות הציונית יש תקציב מפורש למוסד ביאליק 225 אלף דולר, בהשתתפות הממשלה בלא פחות מ- 125 אלף.
זבולון אורלב: כלומר, אם הממשלה לא תתקצב את מוסד ביאליק ב- 125 אלף דולר, מוסד ביאליק יקרוס.
אהרון ידלין: ההסתדרות הציונית קיבלה זאת כהתחייבות שלטונית.
אהרון ידלין: היא משקיעה גם 200 אלף דולר בהר הרצל.
זבולון אורלב: כמה תושבים ישנם באשדוד?
סופה לנדבר: באשדוד יש 200,000 תושבים.
סופה לנדבר: כאשר אני עליתי לארץ בשנת 1979, באשדוד היו פחות מ90,000- אזרחים.
סופה לנדבר: בעשור האחרון היא הכפילה את עצמה.
סופה לנדבר: אני חושבת שחשוב מאוד שילדיי אשדוד לא יעזבו את העיר, ויהיה להם בסיס אקדמי לקידום.
סופה לנדבר: אני מאמינה שיהיו אנשים שיתנגדו לחקיקה הזו ויגידו מדוע אנו מערבים את החקיקה בעניין הזה.
סופה לנדבר: בגלל המצב שבו נמצאת העיר אשדוד, החקיקה הזו היא כמו חקיקה מתקנת, שמטרתה לתקן את המצב הלא שוויוני בעיר אשדוד, שלא קבלה תשומת לב במשך שנים רבות מן הממשלה.
זבולון אורלב: סופה, בכותרת של החוק כתוב: "הקמת אוניברסיטה", האם את מתכוונת לאוניברסיטה, או למוסד להשכלה גבוהה המוכר על ידי המועצה להשכלה גבוהה?
סופה לנדבר: אני מתכוונת לאוניברסיטה, אבל יכול להיות שאנו נתפשר גם על מוסד להשכלה גבוהה.
זבולון אורלב: סופה, האם אני מבין נכון, שמה שחשוב בעינייך הוא הקמת המוסד ולא חקיקת חוק?
סופה לנדבר: חשוב בעיני שיקום מוסד להשכלה גבוהה.
סופה לנדבר: אני לא עסקתי אף פעם בדבר פופוליסטי, ואני גם לא רוצה לעסוק בכך בעתיד.
סופה לנדבר: אני רוצה שתושבי אשדוד ירגישו שיש בכנסת אנשים שדואגים לעתידם במדינת ישראל.
נחמיה לבציון: אני מטפל בקידום הקמת מכללה אקדמית להנדסה באשדוד מאז שנכנסתי לתפקידי.
נחמיה לבציון: ועדה שמיניתי ב1999- בדקה מספר מקומות בהם אנו התכוונו להקים מכללות להנדסה, ומצאה כי אין תשתית פיזית ואקדמית ראויה באשדוד.
זבולון אורלב: מה זאת אומרת לא מצאה?
זבולון אורלב: על סמך מה היא הגיעה למסקנה הזו?
נחמיה לבציון: מצאו כי אין תשתית אקדמית, אין תוכנית, מרצים וסגל.
נחמיה לבציון: בהתחלה העמידו את המכללה הטכנולוגית הקיימת כבסיס, והיא זו שלא נמצאה מתאימה.
נחמיה לבציון: בתוכנית הרב שנתית שות"ת הגישה למועצה להשכלה גבוהה ביוני 2000, כללנו המלצה להקמת מכללה אקדמית להנדסה באשדוד.
נחמיה לבציון: בהעדר תשתית מקומית חיפשנו דרך להקמת המכללה, ובדיון בין עיריית אשדוד למכללה להנדסה בנגב הוגשה הצעה שאומרת כי המכללה באשדוד תוקם במסגרת מוסד רב קמפוסי שתוביל למכללה להנדסה בנגב.
נחמיה לבציון: ההצעה הזו הגיעה לדיון במל"ג.
נחמיה לבציון: בישיבה שנערכה ב10.07.2001- החליטה המל"ג על הקמת מכללה אקדמית להנדסה באשדוד.
נחמיה לבציון: היא החליטה גם להטיל על ועדת משנה לבחון את האפשרויות השונות ובהן את ההצעה שהוגשה על ידי המכללה בנגב.
נחמיה לבציון: ועדת המשנה בקרה לאחרונה במכללה בנגב, בבאר שבע, והגיעה למסקנה, כי פתיחת המכללה באשדוד יכולה להיות במסגרת רב-קמפוסית שתוביל למכללה האקדמית בנגב.
נחמיה לבציון: המלצת ועדת המשנה הזו תבוא לפני המועצה להשכלה גבוהה בישיבתה הקרובה ב08.01.2002- וזה יהיה האור הירוק להתחיל בפעולה הממשית להקמת המכללה האקדמית להנדסה באשדוד.
נחמיה לבציון: לאחר כמה שנים האיזון ישתנה בגלל הפוטנציאל הגדול של העיר אשדוד מבחינת אוכלוסייה.
נחמיה לבציון: אנו מקווים שהמכללה הזו לא תפגע במכללה בבאר שבע.
נחמיה לבציון: אנו ראינו יתרון בכך שמסגרת אחת תהיה אחראית על הכשרת מהנדסים מראשון לציון דרומה, ואז יהיה ניתן לשלב כוחות, יהיה סגל גדול יותר, תאום רב יותר ומשאבים טובים יותר.
נחמיה לבציון: הסיכוי לצאת לדרך עם ההרכב הזה הוא טוב הרבה יותר מאשר מכללה עצמאית באשדוד.
נחמיה לבציון: כבר השנה באישור המל"ג והות"ת, נפתחה מכינה קדם אקדמית להנדסאים, ואם התהליך הזה יאושר בשבוע הבא, אז ייפתח בסמסטר ב' השנה תוכנית השלמה להנדסאים.
נחמיה לבציון: במסגרת התכנון הרב שנתי החליטה המועצה להשכלה גבוהה שאין מקום לאוניברסיטה נוספת בישראל, אבל ניתן לקדם את צורכי השכלה גבוהה בישראל על ידי הקמת מכללות.
נחמיה לבציון: הסיבה לכך היא ששבע אוניברסיטאות המחקר שישנן, עונות היום על צורכי המחקר של מדינת ישראל.
נחמיה לבציון: ללמד סטודנט באוניברסיטה שבה יש תשתיות מחקר, זו עלות כפולה מאשר ללמד במכללה.
נחמיה לבציון: סיבה נוספת היא שבמצב הקיים כל מה שיתחיל כאוניברסיטה, יהיה רחוק מאוד משבע האוניברסיטאות הקיימות.
נחמיה לבציון: ההשקעות שצריך להשקיע כדי להביא מוסד לרמה של אוניברסיטה, הן השקעות גדולות שאינני חושב שבהן אנו רוצים להשקיע את כל המאמצים.
נחמיה לבציון: היום חשוב לנו לאפשר נגישות להשכלה גבוהה על ידי הקמת מוסדות בכל הארץ.
נחמיה לבציון: רוב המוסדות שהקמנו הם בפריפריה.
נחמיה לבציון: היום קיים באשקלון מסלול אקדמי במכללה אזורית, מוסד אשר עתיד להפוך למכללה אקדמית בתוך כמה שנים.
נחמיה לבציון: במוסד הזה נלמדים מדעי הרוח, מדעי החברה, עבודה סוציאלית, וכו'.
נחמיה לבציון: על כן פרנסי העיר אשדוד, ברגע שהתחילו לטפל בעניין של הקמת מוסד להשכלה גבוהה, הם מקדו אותו למכללה אקדמית להנדסה.
נחמיה לבציון: אינני חושב שיש מקום לעוד מכללה שתלמד את אותם התחומים.
נחמיה לבציון: אני חושב שהמיקוד על מכללה אקדמית להנדסה הוא נכון גם מבחינה תכנונית, כיוון שיש בשדרות מכללה אקדמית, באחווה ובאשקלון.
נחמיה לבציון: אם אשדוד רוצה לייחד תחום, דבר שחשוב לה מבחינה תעשייתית, היא צריכה להתמקד בהקמת מכללה להנדסה.
זבולון אורלב: האם אתה מתכוון כי במכללה להנדסה יוכשרו רק מהנדסים, או שהכוונה היא למכללה טכנולוגית במובן הרחב יותר?
נחמיה לבציון: פעם היו מגדירים את המכללות האלו כמכללות טכנולוגיות, והיום כולן נקראות מכללות להנדסה.
נחמיה לבציון: המקצועות שיילמדו הם: הנדסת חשמל, הנדסת אלקטרוניקה, הנדסת תעשייה וניהול, הנדסת חומרים, הנדסה אזרחית, הנדסת מכונות.
נחמיה לבציון: הבוגרים יירשמו בספר המהנדסים, ומי שיעמוד בקריטריונים יקבל את אותו תואר שמקבלים בטכניון או באוניברסיטה.
עמי וולנסקי: כפי שיו"ר ות"ת ציין, התקבלה החלטה להקמת מוסד להשכלה גבוהה באשדוד.
עמי וולנסקי: העובדה שבאשדוד ישנם כיום 200,000 תושבים תגרום לכך, שהמוסד תוך פרק זמן קצר ימריא.
עמי וולנסקי: מהסיבה הזו ההצעה שלנו, היא להשאיר את כל מסגרת ההחלטות לא במסגרת הצעת חוק, אלא במסלול העבודה של המועצה להשכלה גבוהה.
זבולון אורלב: כיצד אתה רואה את לוח הזמנים?
נחמיה לבציון: אני יכול לומר, כי יש מאמץ גדול להביא להקמה מוקדמת של המוסד.
נחמיה לבציון: היו ביקורים רבים של נציגי ות"ת שבודקים ומלווים את תהליך ההקמה, כדי להקים את המוסד כמה שיותר מהר.
נחמיה לבציון: אין שום ניגוד אינטרסים, אלא הזדהות מוחלטת שבעיר הזו צריכים להקים מוסד להשכלה גבוהה.
נחמיה לבציון: אנו מעריכים שזה יישא פרי לפי לוח הזמנים שציין יו"ר ות"ת.
זבולון אורלב: לוח הזמנים ששמענו הוא מבחינת קבלת החלטות המל"ג.
נחמיה לבציון: מכינה קדם אקדמית נפתחה השנה.
נחמיה לבציון: אם המל"ג יאשר ב08.01.2002- את התוכנית, תיפתח תוכנית הלימודים להשלמה להנדסאים בסימסטר השני.
נחמיה לבציון: יש אפשרות מעשית שבתשס"ג תיפתחנה הכיתות הראשונות של המוסד להשכלה גבוהה.
נחמיה לבציון: כיוון שזה קמפוס שני של מוסד מוכר, אין צורך להתחיל בהליכים של הקמת מוסד חדש.
נחמיה לבציון: באשדוד כבר קיימים שלטי חוצות אשר מבשרים על הקמת הקמפוס של המכללה להנדסה.
עמי וולנסקי: אנו חושבים שזה יהיה נכון לחזק את התהליכים שמתרחשים כרגע במל"ג במאמץ להקים את המוסד, כפי שהדבר בא לידי ביטוי במסגרת חוק המועצה להשכלה גבוהה 58.
זבולון אורלב: עמי, כיוון שאתה מייצג את שרת החינוך, אני רוצה לשאול אותך שאלה.
זבולון אורלב: אם עומדים להקים מוסד להשכלה גבוהה באשדוד, אז מדוע זה מפריע לכם שיהיה קיים חוק להקמת מוסד להשכלה גבוהה באשדוד?
עמי וולנסקי: אם הדבר הזה יקרה, יהיה צורך לחוקק חוק לגבי עוד 53 מוסדות להשכלה גבוהה.
עמי וולנסקי: נשאלה כאן שאלה לגבי תהליכי החקיקה של חוק המועצה להשכלה גבוהה 1958.
עמי וולנסקי: בשעתו היתה דרישה להקים את אוניברסיטת תל אביב כמוסד עצמאי.
עמי וולנסקי: המחוקק קיבל החלטה להעניק את הסמכות הזו למוסד שנקרא "המועצה להשכלה גבוהה", ולפי כך עבר חוק 1958.
עמי וולנסקי: אני מציע להיאחז ולעגן במסגרת הזו.
עמי וולנסקי: בשנת 1958 היו ארבעה מוסדות להשכלה גבוהה, היום קיימים חמישים וארבע מוסדות.
עמי וולנסקי: התהליך הוא דינמי והוא מתפתח על ידי אנשים שאכפת להם שמערכת ההשכלה הגבוהה בארץ תתפתח.
עמי וולנסקי: אני מציע לחזק את האנשים האלו.
סופה לנדבר: זה לוקח יותר מדי זמן מאיזו סיבה.
סופה לנדבר: כנראה התחרות בתוך המועצה הזו היא תחרות גדולה.
סופה לנדבר: אתם פועלים היום להקמת אוניברסיטה בנגב, אך זה לא צריך לבוא על חשבון העיר אשדוד.
סופה לנדבר: זה נשמע לי לא בסדר שהוועדה הזו התכנסה כבר בשנת 1999, ועד שלא הגיע העניין לידי חקיקה בכנסת הם לא התחילו לפעול.
נחמיה לבציון: אין שום קשר לחקיקה.
סופה לנדבר: נחמיה, את הדברים שהשמעת כאן היום, אנו שומעים באשדוד כבר הרבה מאוד שנים.
סופה לנדבר: החקיקה היא חקיקה מתקנת, כיוון שישנה הזנחה של הנוער באשדוד.
סופה לנדבר: הנוער של אשדוד ראוי להשכלה גבוהה בעיר שלו.
סופה לנדבר: אתה דברת על כך שאין תשתית פיזית, אקדמית.
סופה לנדבר: הדברים האלו נשמעים באוזננו לא טוב.
עמי וולונסקי: החלטה ביחס להקמת מוסד להשכלה גבוהה התקבלה במועצה להשכלה גבוהה ברוב מוחלט ביולי 2001.
עמי וולונסקי: כאשר אומרים שאין תשתיות, הכוונה היא להבטיח שתהליך ההקמה ילווה ביצירת תשתיות הכוללות מבנה, מעבדות וסגל.
עמי וולונסקי: כל המאמץ מרוכז כדי להבטיח שהתשתיות יהיו קיימות בלוח זמנים כזה שניתן יהיה להקים את המוסד להשכלה גבוהה באופן ראוי בהשוואה למוסדות אחרים.
נחום פינגר: באתי כאן כדי להביע את תמיכת אוניברסיטת בן גוריון בהרחבת ההשכלה הגבוהה בדרום.
נחום פינגר: אני רוצה גם להביע תמיכה בהקמת מוסד להשכלה גבוהה בעיר אשדוד.
נחום פינגר: היתה לי הזכות ללוות הקמת מוסד כזה בתוקף תפקידי כדיקן להנדסה.
נחום פינגר: אני רוצה להרגיש, כי הכיוון שהמועצה להשכלה הגבוהה בחרה בו, הכיוון הטכנולוגי, הוא הכיוון המתאים.
נחום פינגר: בעקבות הניסיון הטוב שהיה לנו כאשר המוסדות הוותיקים סייעו רבות להקמתה של אוניברסיטת בן גוריון, אני רוצה להבטיח כי כל סיוע שיידרש מהמוסד שלנו יינתן לתהליך הקמת המוסד להשכלה גבוהה באשדוד.
נחום פינגר: אני רוצה לציין, כי לקראת הישיבה הזו בדקתי ומצאתי כי יש פוטנציאל של תלמידים.
נחום פינגר: השנה לומדים באוניברסיטת בן גוריון לומדים 165 תלמידים חדשים מאשדוד, מתוכם 110 נרשמו ללימודי תואר ראשון ו55- ללימודי תואר שני ו22- תלמידים נוספים נרשמו למכינה.
נחום פינגר: ברור לנו כי אנו נאבד חלק מהתלמידים שלנו לטובת המוסד החדש שייבנה, אבל עדיף שיהיה עוד מוסד שיוכל יהיה לקלוט הרבה יותר תלמידים.
נפתלי ויטמן: החלטת המועצה להשכלה גבוהה מ10.7.2001- אומרת, כי המועצה להשכלה גבוהה מחליטה על הקמת מכללה טכנולוגית באשדוד.
נפתלי ויטמן: התקיימה הצבעה בה היו 18 בעד, לא היו מתנגדים ולא היו נמנעים.
נפתלי ויטמן: ההחלטה התקבלה פה אחד.
נפתלי ויטמן: אני חושב כי אנו צריכים להקים מוסד טוב שיהיה לטובת הסטודנטים ולטובת העיר.
זבולון אורלב: האם אתה השתתפת בדיון שנערך במשרד האוצר?
נפתלי ויטמן: כן
זבולון אורלב: האם הוזכרה הצעת החוק שהונחה בפברואר 2001?
נפתלי ויטמן: למיטב זכרוני לא.
נפתלי ויטמן: אני חושב שצריך להקים מוסד טוב שיהיה לטובת הסטודנטים, כדי שמי שיסיים שם את הלימודים יהיה שווה ערך למי שסיים את לימודיו באוניברסיטת בן גוריון או בטכניון.
נפתלי ויטמן: לדעתי צריך להמשיך להשאיר למועצה להשכלה גבוהה את ההחלטות על הקמת מוסדות חדשים, הקמת פקולטות חדשות ותחומים חדשים במוסדות.
נפתלי ויטמן: אנו רואים, כי כל הפעולות של המועצה בעשור האחרון היו מפליגות.
זבולון אורלב: כיצד אתה מסביר את העובדה שישנם 54 מוסדות להשכלה גבוהה, והעיר החמישית בגודלה במדינת ישראל טרם זכתה למוסד להשכלה גבוהה?
נפתלי ויטמן: לכן תוקם מכללה אקדמית טכנולוגית טובה ויפה באשדוד.
זבולון אורלב: האם גם אתה צופה שלוח הזמנים הריאלי הוא פתיחת הלימודים בשנת תשס"ג?
נפתלי ויטמן: אני מקווה.
זבולון אורלב: אם המל"ג מאשר את המלצות ועדת המשנה בשמיני בינואר, פתיחת שנת הלימודים היא בידי המבצעים.
זבולון אורלב: מה עלול לעקב את פתיחת שנת הלימודים במוסד בשנת תשס"ג?
נפתלי ויטמן: לדעתי, אם נראה שיש את המבנה הראוי למוסד, ולמכללה האקדמית בבאר שבע יהיה את הסגל הראוי ללמד, יהיה ניתן לפתוח את הלימודים במכללה כבר בשנת תשס"ג.
זבולון אורלב: כל זה עדיין לא נבדק?
נפתלי ויטמן: עוסקים בזה כעת.
נפתלי ויטמן: בישיבה שערכנו במכללה בבאר שבע, הם הראו לנו כי הם כבר עוסקים בגיוס סגל שילמד באשדוד.
נחמיה לבציון: הביקור במכללת הנגב שנפתלי מזכיר, הוא זה שיהיה המכריע, כיוון שבו סוכמה ההמלצה למל"ג והם כעת ניגשים לעבודה.
נחמיה לבציון: הם עובדים כל הזמן בקשר עם עיריית אשדוד.
נחמיה לבציון: כעת הכל תלוי במבצעים.
נחמיה לבציון: אני יכול להביא את התוכניות שלהם לאישור הות"ת והמועצה להשכלה גבוהה, אבל אני מעריך כי מ8.1.2002-, הכל נתון בידי המבצעים, העירייה והמכללה בנגב אשר דרוכה לעשות את העבודה.
נחמיה לבציון: אני מבטיח כי אנחנו נתמוך בהם בכל אשר יידרש.
זבולון אורלב: מהו התאריך שבו יו"ר ועדת החינוך והתרבות יכול לזמן ועדה כדי לשמוע, האם בשנת תשס"ג תפתח שנת הלימודים במוסד להשכלה גבוהה באשדוד?
יהודה פרנקל: הרישום צריך להתבצע בחודשים פברואר מרץ, כיוון שאחרת אין סיכוי ששנת הלימודים תיפתח בשנת תשס"ג.
זבולון אורלב: לכן אני מציג את השאלה לגבי מועד תחילת הלימודים.
זבולון אורלב: אני מוכן לשכנע את חה"כ סופה לנדבר להמתין עוד חודש ימים, עד תחילת פברואר, ולראות אם יש הכרזה ברורה על פתיחת שנת הלימודים.
זבולון אורלב: אם אין הכרזה ברורה לא תיפתח שנת הלימודים תשס"ג, כיוון שכולם כבר יפנו להירשם במוסדות אחרים.
זבולון אורלב: אנחנו מציעים את החוק כיוון שאנו רוצים להבטיח את הקמת המוסד.
זבולון אורלב: חצי מהחוקים בכנסת נחקקו בגלל שהרשות המבצעת הולכת לכיוונים שלא מקובלים על המחוקקים.
זבולון אורלב: גם החוק שלי, חוק ייעוד כספי חינוך הרשויות המקומיות, לא היה צורך בו אם הממשלה היתה מתפקדת כראוי.
זבולון אורלב: אתם טוענים כי אין צורך בחוק, כיוון שישנם סיכויים טובים שבשנת תשס"ג תיפתח שנת הלימודים.
זבולון אורלב: אני לא מתרשם שיש מכשול שלא ניתן לפותרו, לכן אני מציע שנכנס ועדה בראשון בפברואר ונראה איפה אנו עומדים.
זבולון אורלב: אם יוחלט, כי יפורסם כי נפתחה מכללה אקדמית טכנולוגית בהכרה של המוסד להשכלה גבוהה, ויש רישום, ויודעים מה מספר מקומות הרישום ומהי התשתית הפיזית והאקדמית, נזמין את המכללה בבאר שבע ונראה היכן אנו עומדים.
יהודה פרנקל: אנחנו חושבים כי צריך להקים מכללה טכנולוגית באשדוד באופן מידי, כיוון שבין היתר עלות לסטודנט בשנה מחוץ לבית ובתוך הבית, היא אחת לשניים.
יהודה פרנקל: הדבר הזה מתבטא בכמות הסטודנטים שיש באשדוד, שהוא יחסית נמוך למרכז, מתוך הסיבה שאין בקרבתם מוסד אקדמי ועל כן הם נדרשים לנסוע ולשלם כפול, 30,000 שקל לערך.
יהודה פרנקל: מעבר ל200,000- תושבים שבאשדוד שחלקם הגדול, 40%, הם עולים המתעניינים במקצועות הטכנולוגים, אני חושב שהתשתית האנושית שרוצה ללמוד ישנה וזועקת ללימודים.
יהודה פרנקל: המצב הסוציו-אקונומי באשדוד הוא כזה, שהסטודנטים אינם יכולים להרשות לעצמם לשלם 15,000 נוספים.
יהודה פרנקל: אשדוד היא העיר השלישית הענייה בישראל.
יהודה פרנקל: אין מוסד אקדמי להנדסה בטווח של 30 קילומטר מאשדוד, כלומר תלמיד לא יכול לגור בבית ולנסוע יום-יום ללימודים.
יהודה פרנקל: בפריפריה שלנו קיימים 700,000-800,000 תושבים מעבר לתושבי אשדוד, השוכנים בקריית מלאכי.
יהודה פרנקל: אני שמח לשמוע על הנכונות לפתוח מוסד אקדמי, אך אנו עדיין חוששים כיוון שההחלטה שהתקבלה ביולי לא ציינה תאריך פתיחת המוסד.
יהודה פרנקל: אני שמח לשמוע, כי יש סיכוי גדול לכך שהמוסד ייפתח בשנת תשס"ג, אך עדיין יש בלבנו ספקנות גדולה.
יהודה פרנקל: הנושא הזה נמצא על הפרק כבר תשע שנים, ועל כן השאלה כעת, היא איך מבטיחים כי בשנת תשס"ג תיפתח שנת הלימודים האקדמית.
יהודה פרנקל: אנו עומדים בקשר הדוק עם המכללה להנדסה בנגב.
יהודה פרנקל: הם מוכנים לסייע בהקמת המוסד ואנו שמחים על כך.
יהודה פרנקל: אנו שמחים גם על החלטת המל"ג להקים את המוסד בדרך קלה, מבלי לעבור את כל התהליכים של הקמת מוסד חדש.
יהודה פרנקל: אנשי המל"ג בקרו אצלנו לפני חודש ואנו הראנו להם קמפוס חדש של חטיבה יא' באזור יא' שיכול לשמש לשם הקמת המכללה.
יהודה פרנקל: לעיריית אשדוד יש גם תקציב כדי להתחיל בהקמת התשתית, מיליוני שקלים מכספי העירייה שצברנו כדי שנוכל להשתמש בהם להקמת המוסד האקדמי.
יהודה פרנקל: המכללה בנגב שמחה, מוכנה וערוכה לפתוח את המוסד בשנת תשס"ג.
יהודה פרנקל: ככל שזה תלוי בנו ובמכללה בנגב, המוסד יכול להיפתח.
זבולון אורלב: כלומר, מבחינת חובות העירייה אין מכשול העלול לעקב את פתיחת שנת הלימודים במוסד האקדמי באשדוד.
זבולון אורלב: חסרה לנו התגובה של המכללה להנדסה בבאר שבע.
נחמיה לבציון: אנחנו היינו במכללה להנדסה לפני שלושה שבועות ובדקנו את העניין, וראינו כי ניתן להמליץ למל"ג לפתוח את שנת הלימודים הבאה במוסד האקדמי באשדוד.
נפתלי ויטמן: בביקור הזה, שנערך לפני שלושה שבועות, התרשמנו מאוד.
זבולון אורלב: האם ההחלטה שלכם היא חד משמעית לאשר בשמיני בינואר את הקמת המוסד, ולפתוח את שנת הלימודים בשנת תשס"ג?
נפתלי ויטמן: כן.
דורית מורג: מבחינה משפטית, הצעת החוק הזו עומדת בניגוד לחוק המועצה להשכלה גבוהה, כיוון שהחוק קובע שהמועצה היא שתכיר במוסד להשכלה גבוהה על יסוד כללים שייקבעו על ידה.
זבולון אורלב: גם בהצעת החוק הזו, מצוין כי הם יוכרו על ידי המועצה להשכלה גבוהה.
דורית מורג: אבל, כתוב שמשרד החינוך יהיה אחראי להקמת אוניברסיטה באשדוד.
קולט אביטל: זה לא פוסל את הקמת המוסד.
דורית מורג: זה בוודאי לא פוסל את הקמת המוסד.
סופה לנדבר: אתם צריכים לשמוע את מה שאומרת שרת החינוך היום.
סופה לנדבר: זה לא בדיוק מה שהיא אומרת.
דורית מורג: אני מבחינה בין החקיקה, לבין העובדה האם ראוי או לא ראוי להקים אוניברסיטה באשדוד.
דורית מורג: אנחנו מסתכלים על עניין החקיקה.
דורית מורג: קביעת חקיקה למוסד ספציפי עומדת בניגוד לחוק המועצה להשכלה גבוהה שהשאיר את החופש האקדמי ואת ההכרה במוסד להשכלה גבוהה בידי המועצה להשכלה גבוהה על יסוד כללים שהיא תיקבע.
דורית מורג: הכללים האלו פורסמו, והמועצה איננה יכולה לחרוג ולהכיר במוסד שלא עומד בכללים האלו.
דורית מורג: התערבות המחוקק בהקמת אוניברסיטה ספציפית יוצרת פתח למוסדות אחרים.
דורית מורג: הקביעה אם להקים מוסד או לא תעבור למחוקק, במקום שתהיה קביעה אובייקטיבית לפי כללים של המועצה להשכלה גבוהה.
דורית מורג: הבאת החלטות כאלה לקביעת המחוקק יכולה להגיע גם במקרים אחרים אבסורדים, לקביעה פחות ערכית של הקמת אוניברסיטה בלחץ המחוקקים.
דורית מורג: לכן מן הראוי להשאיר את זה להמלצותיה והחלטותיה של המועצה להשכלה גבוהה.
סופה לנדבר: אני לא מקבלת את הדברים האלו, מפני שתשע שנים המועצה להשכלה גבוהה לא עשתה באשדוד שום דבר.
זבולון אורלב: אני מקבל את עמדתך.
זבולון אורלב: אני מתרשם שבסוף יקום מוסד להשכלה גבוהה באשדוד, אך אני מוכרח לציין, שלהצעת החוק יהיה משקל בזירוז העניין.
נחמיה לבציון: ביוני 2000 הופיעה בתוכנית הרב שנתית של הות"ת הצעת הקמת מכללה באשדוד.
נחמיה לבציון: הצעת החוק הוגשה בפברואר 2001, ישנו הפרש של שמונה חודשים.
נחמיה לבציון: לא ניתן לומר שאנו התעוררנו בעקבות הצעת החוק, אנחנו טיפלנו בעניין מול עיריית אשדוד הרבה לפני הגשת הצעת החוק.
זבולון אורלב: אני השתמשתי במילה זירוז.
עופר סידבום: העמדה שלנו זהה לעמדתו של משרד החינוך.
זבולון אורלב: אם הממשלה מתנגדת להצעת החוק, כיצד הוא עבר במליאה?
זבולון אורלב: אני אמרתי פעם שכאשר הממשלה אומרת שהיא מתנגדת, יש סיכויי לחוק לעבור.
יעל טור-כספא: אני רוצה להוסיף לדבריה של דורית ולומר, כי הצעת החוק הזו מנוגדת לכל העקרונות של חוק המועצה להשכלה גבוהה שהיא המוסד הממלכתי על פי החוק, היא המוסמכת להכיר במוסד כמוסד להשכלה גבוהה.
יעל טור-כספא: כאשר היא מוצאת אותו עומד ברמה מדעית נאותה, היא מסמיכה אותו להעניק תארים אקדמיים.
יעל טור-כספא: למועצה יש גם סמויות בדבר הקמת מוסדות.
יעל טור-כספא: הצעת החוק הזו מנוגדת לעקרון שהמועצה להשכלה גבוהה היא תאגיד סטטוטורי מופרד ועצמאי.
יעל טור-כספא: היא מנוגדת גם לעקרון של עצמאות אקדמית של מוסד להשכלה גבוהה, וגם להפרדת הפוליטיקה ממערכת ההשכלה הגבוהה, שזו מטרת המועצה להשכלה גבוהה.
יעל טור-כספא: כל סעיפי החוק מנוגדים לעקרונות.
זבולון אורלב: מאיפה את למדה כי החוק הזה מלמד על הפרדת הפוליטיקה מהאקדמיה?
יעל טור-כספא: המטרה היתה להקים תאגיד נפרד סטטוטורי, אשר המטרות שלו יהיו קידום ההשכלה גבוהה על פי עקרונות שהוא קובע.
זבולון אורלב: מי שמרכיב את המועצה להשכלה גבוהה זה הפוליטיקאים.
סופה לנדבר: מהדברים שלך אני מבינה שאתם דואגים לעצמאות, ולא דואגים להשכלה גבוהה במדינת ישראל.
זבולון אורלב: אסור להפריד את האקדמיה מהפוליטיקאים.
זבולון אורלב: פוליטיקאים הם מנהיגי העם שנבחרו בבחירות דמוקרטיות, וזכותם וחובתם להשפיע על כל תחום מתחום החיים, כולל על תחום ההשכלה הגבוהה.
זבולון אורלב: לכן המחוקק קבע, ששרת החינוך שהיא פוליטיקאית תביא לאישור הממשלה מה יהיה הרכב המועצה להשכלה גבוהה.
זבולון אורלב: כולנו יודעים איך הרכב המועצה להשכלה גבוהה קובע הרבה מאוד.
יעל טור-כספא: עם זאת, המועצה להשכלה גבוהה מורכבת ברובה, לפחות שני שליש, מנציגי מוסדות להשכלה גבוהה.
זבולון אורלב: אם תמצאי בדברי ההסבר בחוקים, כי זו היתה הכוונה, אני אשמח לשמוע על כך.
זבולון אורלב: אני חושב שלא זו היתה הכוונה.
זבולון אורלב: בגלל מה שאת אומרת עולים כאלו חוקים, כיוון שנדמה למנהיגי העם, שחלק מאנשי ההשכלה הגבוהה חושבים שהם יכולים לעשות מה שהם רוצים, מבלי להבין את הבעיות והמצוקות שקיימות בעם.
זבולון אורלב: זו טעות מנקודת מבט של מל"ג וות"ת לומר כאלה דברים.
זבולון אורלב: אני מציע לך לשקול את הדברים האלה בכובד ראש.
יעל טור-כספא: אני רוצה להתייחס לסעיפי ההצעה הפרטניים.
יעל טור-כספא: הסעיף אשר מדבר על כך כי התקציב יוקצב ממשרד החינוך, הוא לא רלוונטי, כיוון שהתקציב כיום הוא מופרד.
זבולון אורלב: את זה ניתן לתקן.
יעל טור-כספא: הציון כי משרד החינוך הוא האחראי על הקמת האוניברסיטה והמועצה רק תיתן הכרה, מנוגד לחוק המועצה להשכלה גבוהה.
יעל טור-כספא: בנוסף לכך הצעת החוק קובעת שבאוניברסיטה באשדוד יתקיימו החוגים המקובלים באוניברסיטאות בארץ, בניגוד לחופש האקדמי.
זבולון אורלב: חה"כ לנדבר מוכנה לתקן את כל הסעיפים הללו, בלבד שיוקם מוסד להשכלה גבוהה באשדוד בשנת תשס"ג.
יעקב אירם: אני מצטרף לברכה של פרופ' פינגר על הכוונה להקים מוסד טכנולוגי להשכלה גבוהה באשדוד.