GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: היא התייחסה לאותו כסף שכן מעבירים או כן יעבירו - באיזו שיטה מעבירים אותו.
זבולון אורלב: האם כשיטת סידני כולו דרך הוועד האולימפי, או כשיטת התחלת אתונה - שחלקו דרך הוועד האולימפי וחלקו דרך האיגודים.
עדנה אראל: אני הסברתי את מה שיושב ראש הוועדה ביקש להבין, וזה שינוי השיטה.
עדנה אראל: לעניין הזה יש רק להדגיש רק דבר אחד:
עדנה אראל: שבשנת 2001 היו יותר מ- 2 מיליון שקלים, כי יש כסף בתקצוב האיגודים.
עדנה אראל: לצורך העניין הזה, אני אינני ממונה, אבל נביא נציג לוועדה שיאמר כמה סך הכול שהיה להכנות לאולימפיאדה.
זבולון אורלב: אותו כסף שהעברתם לאיגודים, וחשבתם שהוא מופנה לצורך ההכנות לאולימפיאדת אתונה, אומרים לך שזה לא 'אחד לאחד'.
זבולון אורלב: דוגמה: המאמן של מר קוגנוב, שלדעת כולם הוא פוטנציאל של זהב.
זבולון אורלב: ככה אין משיגים הישגים!
צבי ורשביאק: קודם כול, אנחנו חתמנו על האמנה כי זאת הייתה ברירת מחדל.
צבי ורשביאק: אחרת לא היה כלום - שלא יהיו אי הבנות.
צבי ורשביאק: יחד עם זאת, לא ייתכן שהיחידה לספורט הישגי תעסוק בכל הדברים שבעולם.
צבי ורשביאק: לאיגודים יש 100,000 בעיות אחרות.
צבי ורשביאק: היתרון של היחידה לספורט הישגי הוא שבוועד האולימפי שלהם 'יש רק דבר אחד בראש': הספורט ההישגי.
צבי ורשביאק: לכן באמנה כתוב שבשנה הבאה תהיה אפשרות לשינוי.
עדנה אראל: כל חוזה אפשר לשנות אם יש הסכמה.
צבי ורשביאק: לכן אנחנו פונים עכשיו ומבקשים לשנות.
צבי ורשביאק: התפלאתי שהמשרד עדיין מתעקש דרך האיגודים.
צבי ורשביאק: לגבי האיגודים עוד מילה: האיגודים אינם פושעים.
צבי ורשביאק: האיגודים עושים את העבודה כמו שצריך - רק ברור שאין זה בראש מעייניהם.
זבולון אורלב: אני חושב שהנקודה הזאת ברורה.
זבולון אורלב: מר ערן, אתה הספורטאי היחידי פה.
זבולון אורלב: אולי תאמר לנו את דבריך.
זבולון אורלב: מה הענף שלך?
ערן גרומי: שחייה.
ערן גרומי: אני רוצה קודם כול לברך על החוק.
ערן גרומי: את הפגיעה בספורט ההישגי, בספורטאים עצמם, אפשר כבר לראות.
ערן גרומי: אפשר לראות כבר ספורטאים ומאמנים שאינם מוצאים תקציבים להמשיך בספורט.
צבי ורשביאק: בדצמבר לא יקבלו מלגות - שלא תהיה אי הבנה!
ערן גרומי: בדצמבר ספורטאי הסגל, גם ספורטאי הזהב, אינם מקבלים מלגות.
ערן גרומי: זה הדבר החמור שצריך לטפל בו מיידית.
זבולון אורלב: אתה מ- 14 הספורטאים או מ- 100 הספורטאים?
אריה רוזנצוויג: הוועד האולימפי היום אימץ את מה שעושים היום בכל העולם: מקרבים את הספורטאים להנהגת הספורט.
אריה רוזנצוויג: לכן מינינו אותו כחבר הנהלה.
קריאה: סליחה, הוא נבחר!
אריה רוזנצוויג: והיום הספורטאים הם חלק חשוב מאוד בכל ההכנות.
זבולון אורלב: האם אתה יכול להתייחס במילים אחדות לעניין של הפגיעה - מה יעשו הספורטאים?
זבולון אורלב: מה יקרה אתם?
ערן גרומי: כרגע כבר ידוע על מספר ספורטאים שהחליטו, משום שאינם יכולים לעמוד בתקצוב, להפסיק את הספורט.
זבולון אורלב: האם אתה מדבר על 14 הספורטאים או על 100 הספורטאים?
ערן גרומי: על 100 הספורטאים.
ערן גרומי: חלק מ- 100 הספורטאים שהיו באולימפיאדה.
זבולון אורלב: זאת אומרת שבגלל הבעיות הכספיות הם יצאו מהמסלול, בגלל חוסר הוודאות.
זבולון אורלב: כתוב לי בנייר שהמשרד לא הגיש בקשה לתקצוב ההכנות לאולימפיאדת אתונה.
זבולון אורלב: האם זה נכון או לא?
אפרים זינגר: המשרד, למיטב ידיעתי, לא הגיש בקשה להקצבה מיוחדת.
עמיחי כץ: ל- 2001?
זבולון אורלב: האם אתה יודע ששר המדע, התרבות והספורט פנה בצורה מסודרת למי שצריך לפנות - לראש הממשלה, לשר האוצר - והעלה את זה בממשלה ובפגישות.
עמיחי כץ: השר, המנכ"ל ואנשיו העלו את זה בשיחות עם משרד האוצר.
זבולון אורלב: בדרג המקצועי?
עמיחי כץ: ב- 2001.
זבולון אורלב: אבל ההחלטה הזאת מעולם לא הייתה החלטה של הדרג המקצועי.
דני קסטן: אני חושב שיהיה נכון בשם כולנו לבוא ולהודות לך על מה שאתה משקיע בנו, ב'קטע' של הספורט לאורך הדרך כולה.
דני קסטן: אני יכול להעיד אישית איך אינך מחמיץ, ולו אירוע אחד, של הספורט שאני עומד בראשו.
דני קסטן: חושבני שגם לך מגיעה תודה.
אריה פינק: אני מצטרף לזה.
זבולון אורלב: אני מבין שיש ספורטאית בטניס, בשם שחר פאר - מהיישוב מכבי, שזכתה באליפות העולם בנוער - תחרות שנחשבת מעין תחרות עולם.
זבולון אורלב: אני מציע שנשלח לה את ברכת הוועדה, הוועד האולימפי וכל הגופים כדי לעודדה.
יעקב סנלדר: אינני מבין את "הטנגו" הזה של משרד הספורט.
יעקב סנלדר: זה צעד קדימה ושניים אחורה!
יעקב סנלדר: אנחנו הצגנו את המצגת הזאת בפני השר, וכאן כתוב שמופיעים בהקצבה לאיגודים שני סעיפים - מאמנים לאומיים: 2.4 מיליון שקלים, והכנות אולימפיות - 1.6 מיליון שקלים.
יעקב סנלדר: אנחנו מבקשים את הכסף הזה ליחידה.
יעקב סנלדר: השר החליט שהוא מקבל את עמדתנו והטיל על מר שומר למצוא דרך איך לבצע את הדבר.
עדנה אראל: אבל אני לא אמרתי שזה לא ישתנה ב- 2002.
עדנה אראל: שאלו אותי מה היה ב- 2001, והסברתי.
עדנה אראל: באמת! לקראת 2002 אנחנו עובדים על אמות מידה חדשות של האיגודים, והנושא הזה תלוי באמות המידה של האיגודים.
זבולון אורלב: ועדת החינוך והתרבות מכינה לחבריה נייר, חומר רקע.
זבולון אורלב: אנחנו מבקשים מעוזרי המחקר להכין לנו חומר רקע, בדרך כלל עובדתי - שנבוא לדיון יום קודם, נקרא, וחברי הכנסת יידעו לאיזה דיון הם הולכים.
זבולון אורלב: זה נייר עזר בשני עמודים; בחמש דקות אנחנו קוראים אותו.
עדנה אראל: אבל אנחנו איננו אחראים עליו! איני יודעת ממי ציטטו.
עדנה אראל: איני יודעת מאין ציטטו את זה.
זבולון אורלב: כתוב עם מי דיברו, באיזה יום דיברו - הכול רשום.
זבולון אורלב: המסמך הזה הוא מסמך שהוכן תוך ימים.
זבולון אורלב: הוא איננו עבודת מחקר מקיפה.
עדנה אראל: לא העבירו אותו לשר לתגובה.
עדנה אראל: אין זה הוגן.
זבולון אורלב: הנייר הוא נייר חד-צדדי.
זבולון אורלב: הוא לא יועבר אף פעם לתגובה.
זבולון אורלב: אנו איננו מסוגלים להעביר אותו לתגובה.
זבולון אורלב: מרכז המידע והמחקר ומי שחתום על האישור - שאושר בממ"מ - הוא מר שמוליק חדד-חזקיה.
זבולון אורלב: הוא נושא באחריות למסמך, לאיכותו, לאמינות המידע שיש בו.
זבולון אורלב: אם יש לאנשים הערות, אנחנו בהחלט נביא את זה לידיעת הממ"מ - ושילמדו גם לקראת הפעם הבאה.
זבולון אורלב: אין לנו עם זה שום בעיה.
5 נושאים: הוועדה רושמת בפניה בצער עמוק את העובדה שחרף החלטות ראשי ממשלה קודמים לא העבירה הממשלה הנוכחית ב- 2001 את הסכום של כ- 10 מיליון שקלים לצורך ההכנות לאולימפיאדת אתונה - אתונה 2004 - אלא 2 מיליון ש"ח בלבד.
5 נושאים: לדעת הוועדה, עובדה זאת פוגעת פגיעה קשה, בלתי ניתנת לתיקון, בהכנות לאולימפיאדת אתונה - שבאות לידי ביטוי גם בפרישת ספורטאים וגם בהכנות המקצועיות שלהם.
5 נושאים: הוועדה גם קובעת שיש בכך הפרה שלטונית בוטה ופונה בתביעה נמרצת למשרד האוצר להשלים את ההקצבה כתוספת לתקציב משרד המדע, התרבות והספורט.
5 נושאים: הוועדה פונה לחברי הכנסת להגיש הסתייגות לתקציב 2002, כדי להבטיח תקצוב ההכנות לאולימפיאדת אתונה בסך של 15 מיליון שקל לאולימפיאדת 2004, כולל אולימפיאדת הנכים - ובנוסף לתקציב.
5 נושאים: הוועדה שמעה כי המשרד העביר בשנת 2000 כ- 8.2 מיליון ש"ח, ועדיין יש גירעון של כ- 1.8 מיליון ש"ח.
5 נושאים: הוועדה תובעת ממשרד האוצר וממשרד המדע, התרבות והספורט לכסות סכום זה.
זבולון אורלב: אני פותח את ישיבת הוועדה בעניין הצעת חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון – איסור דרישת בחינות כניסה וציון פסיכומטרי), התש"ס-2000, של חברי הכנסת יוסי שריד ואילן גילאון.
זבולון אורלב: בישיבה הקודמת הוצגה בפנינו טיוטת הצעה שהגישו אנשי ור"ה ומשרד החינוך.
זבולון אורלב: לב ההצעה היה להפוך את הבחינה הפסיכומטרית לפונקציונלית, ובמקומה לקבוע אפשרות של בחינות בגרות חיצוניות בשלושה מקצועות.
זבולון אורלב: אנחנו הערנו את ההערות שלנו, בעיקר בתחום של ההעדפה המתקנת, אבל גם בתחום הספציפי של נוקשות ההצעה האופציונלית של שלוש בחינות חיצוניות.
זבולון אורלב: ביקשנו מכל הגופים להמשיך ולדון כדי לראות האם ניתן להרחיב, להגמיש, להיות יצירתיים כדי להביא בפנינו הצעה משופרת.
זבולון אורלב: אני אומר לשבחם של כל הגופים, שלא רק שאני יודע שישבו אלא אחת הדוגמאות הטובות היא שיש כל הזמן קשר וזרימה דו סטרית של אינפורמציות והתייעצויות.
זבולון אורלב: אני חושב שזאת דרך נכונה מאוד, גם מצד ור"ה וגם מצד משרד החינוך.
זבולון אורלב: יש הצעה של הוועדה המשותפת של משרד החינוך ושל ור"ה בנושא קבלה לאוניברסיטאות.
זבולון אורלב: אני מבקש שתציגו בפנינו את דוח הביניים.
זבולון אורלב: מדובר במכתב של עמי וולנסקי אלי מיום 23 בדצמבר, שנמצא כאן לפנינו.
גרשון בן-שחר: הוועדה למעשה לא התכנסה והמסמך הוא של עמי, כלומר של משרד החינוך.
גרשון בן-שחר: אנחנו לא מתנגדים למסמך, אבל אני מציע שעמי יציג אותו.
זבולון אורלב: את הישיבה הקודמת סיימנו בכך שלא הסתפקנו בהצעות של ור"ה ושל משרד החינוך, אם כי היתה התקדמות עצומה שהבחינה תהיה אופציונלית ולא חובה.
זבולון אורלב: ביקשנו להמשיך ולשפר, וההצעה שתובא בפנינו עכשיו אמורה להיות הצעה יותר משופרת.
זבולון אורלב: עליה יש לי עוד הצעה, שגם היא מונחת לפניכם.
עמי וולנסקי: להזכיר לחברים, ההשגות בדיון הקודם היו בנושא מרכזי אחד.
עמי וולנסקי: אני אתייחס אך ורק להשגות.
עמי וולנסקי: היתה הסתייגות גם של שרת החינוך וגם של מגיש הצעת החוק, חבר הכנסת יוסי שריד, לעניין הנוקשות שבשלושת ציוני הליבה.
עמי וולנסקי: לפיכך עלתה הצעה בוועדה המשותפת, שבאה לידי ביטוי בסעיף 4, האומרת שלמעשה החובה של שלושת ציוני הליבה – אנגלית, מתמטיקה ושפת האם – אינה בבחינת חובה מקודשת.
עמי וולנסקי: כפי שאמר מגיש הצעת החוק, מדוע בחוג לקולנוע צריך דווקא מתמטיקה?
עמי וולנסקי: יכול החוג לקולנוע לחשוב שהוא זקוק בציון הליבה למקצוע האומנות או ההיסטוריה.
עמי וולנסקי: לפיכך בסעיף הנוסף שהוספנו למסמך הקודם שהוגש הצענו לאפשר לפקולטות השונות לקבוע את הרכב מקצועות הליבה.
עמי וולנסקי: ההנחה היא, שהמדעים המדויקים יתמקדו אכן בשלושת המקצועות – מתמטיקה, אנגלית ושפת האם – ואילו מדעי החברה והרוח עשויים להתמקד בבחירה של אחד מתוך מכלול המקצועות הרשומים בתעודת הבגרות ושעליהם נבחנים.
עמי וולנסקי: בכך הוסרה הנוקשות שבאה לידי ביטוי בהצעה הקודמת.
עמי וולנסקי: זאת גם הזדמנות להביע הערכה גדולה מאוד לאוניברסיטאות.
עמי וולנסקי: היה פה מאמץ והתלבטות קשה וממושכת בסוגיה הזאת.
עמי וולנסקי: בימים האלה ובכלל, נדמה לי שזאת התנהגות שמחייבת הערכה ומבחינתי גם הסרת הכובע כלפי האוניברסיטאות, על הגמישות וההבנה לצורך הזה.
עמי וולנסקי: נדמה לי שאנחנו כאן עושים צעד חשוב קדימה במעמד תעודת הבגרות בכלל.
עמי וולנסקי: אני מזכיר, שלמעשה ההצעה שמונחת כאן, שהופכת את הפסיכומטרי לאופציה, הופכת את בית הספר התיכון למי שמעמיס על כתפיו אחריות למאה אחוז של תעודת הבגרות כמבחן כניסה למוסד להשכלה גבוהה.
עמי וולנסקי: בין אם זה 50% ממוצע של כלל מקצועות בחינות הבגרות ובין אם זה 50% נוספים של אותם שלושה ציוני ליבה, הציון החיצוני.
עמי וולנסקי: שרת החינוך גם היא לא אהבה את הנוקשות סביב עניין המתמטיקה, ולפיכך נוסח סעיף 4.
גרשון בן-שחר: כפי שאמרתי, זה לא מסמך של הוועדה אבל זאת הצעה של משרד החינוך שבהחלט מקובלת עלינו.
גרשון בן-שחר: אין לנו כל התנגדות לה, להפך.
גרשון בן-שחר: אני אפילו יכול להוסיף ולומר, שכפי שאני רואה את הדברים – ובעניין זה יש צעד גדול נוסף לקראת חבר הכנסת שריד – זה לא רק עניין של המתמטיקה.
גרשון בן-שחר: הרעיון שעומד מאחורי הדבר הזה הוא שכל תחום לימודים יוכל לקבוע לעצמו את אותו ציון ליבה שמתאים לו, לפי השקפת עולמו.
גרשון בן-שחר: אם אנשי הקולנוע יגידו שהם לא צריכים מתמטיקה, יכול להיות שהם יחליפו את זה בהיסטוריה או בתנ"ך.
גרשון בן-שחר: אני מציע להשאיר את הדברים הספציפיים האלה לוועדות האקדמיות של התחומים השונים.
גרשון בן-שחר: ההנחה שלי היא, שיהיו לא יותר מ-2-3 אופציות שמתאימות בגדול למדעים ניסיוניים, שם בוודאי ידרשו מתמטיקה ויכול להיות שירצו עוד מקצוע מדעי, לעומת מדעים עיוניים שאולי לא ידרשו בכלל מתמטיקה ובמקום זה ייתנו דגש לתנ"ך ולהיסטוריה.
יהודית נאות: אנחנו חוזרים עשרים שנה אחורה.
גרשון בן-שחר: זה טוב מכמה בחינות.
גרשון בן-שחר: האחת, זה הולך לקראת חבר הכנסת שריד.
גרשון בן-שחר: דבר שני, זה באמת מפחית את החשש שהועלה כאן, שתהיה התמקדות רק בשלושה מקצועות.
גרשון בן-שחר: בהצעה הזאת אין התמקדות בשלושה מקצועות, המקצועות השונים יהיו חשובים באותה מידה והחשיבות נקבעת לפי העניין של התלמיד.
גרשון בן-שחר: במקרה של תלמיד הומניסט, ברור שהחשיבות תהיה על מקצועות הומניסטיים.
גרשון בן-שחר: בנוסף לכך אנחנו גם מוכנים לחשוב לעשות דברים נוספים, שבעיניי הם אפילו יותר חשובים, לקראת צמצום הפערים והרחבת הנגישות להשכלה גבוהה.
גרשון בן-שחר: אני מתכוון פה לדברים שכבר הזכרתי בישיבות קודמות – העדפה מתקנת, מכינות אקדמיות וכולי.
זבולון אורלב: גם בישיבות הקודמות השתדלתי להביע את דעתי, שהנושא של מבחני הכניסה הוא חשוב מאוד ומהותי מאוד לתיקון החברתי.
זבולון אורלב: יש כאן צדק חברתי והוגנות בעיקר כלפי תלמידים שלא ניתנה להם ההזדמנות הנכונה ואין להם כל בעיה ביכולות שלהם.
זבולון אורלב: לכן חשבתי שכצעד בלתי נפרד מהנושא של מבחני מיון, יהיו אילו מבחני מיון אשר יהיו, חייבים בעת ובעונה אחת, בחדא מחתא, גם להסדיר את הנושא של העדפה מתקנת.
זבולון אורלב: הנחתי לפניכם מסמך, ואני יודע שהות"ת עשה צעדים מאוד משמעותיים.
יהודית נאות: זה לא נושא חדש?
זבולון אורלב: מטרומי לקריאה ראשונה אין נושא חדש.
זבולון אורלב: טרומי הוא רק רציונל, ולכן חשבתי לא להתמקד רק במתודה של בחינת המיון, אם היא תהיה רק הבגרות או רק בבחינות החיצוניות או הפנימיות או בבחינה הפסיכומטרית, אלא לראות את המבט היותר רחב.
זבולון אורלב: כי תלמיד בדימונה שבגלל מיקומו אין לו את אותם מורים איכותיים שנמצאים בתיכון שליד האוניברסיטה תמיד יהיה מקופח אפריורי בנגישות שלו להשכלה גבוהה, ואת זה באיזושהי דרך צריך גם לתקן.
זבולון אורלב: לא רק זה, גם אחרי שהוא נכנס יש לו יותר קשיים מאשר לתלמיד שלמד עם תמיכה יותר גדולה מאשר לסטודנט שהוא בוגר התיכון שליד האוניברסיטה.
זבולון אורלב: ולכן הנחתי את המסמך הזה, שסעיפים א ו-ב בו הם פחות או יותר המסמך של עמי וולנסקי, אם כי הוא מחדד את זה יותר.
זבולון אורלב: אני מציע שגם מה שאמור בסעיף ב יהיה מפורסם, וזאת לא תהיה תורה של מחתרת.
זבולון אורלב: הכל צריך להיות גלוי וידוע מראש, איך מתקבלים ללימודי פיסיקה באוניברסיטאות, אילו ציונים לוקחים בחשבון וכדומה.
זבולון אורלב: מבחינתי נושא השקיפות והידיעה מראש הוא חלק מאוד מהותי, כך שלא יהיה מצב שתלמיד יבוא ללמוד לימודי קולנוע ויגידו לו שלו היה לו ציון יותר טוב בהיסטוריה הוא היה יכול להתקבל.
זבולון אורלב: ברור שהדברים האלה צריכים להיות מפורסמים מראש.
זבולון אורלב: אין לי דעה מגובשת האם כל פקולטה צריכה לעשות כהבנתה, כלומר האם הפקולטה לתלמוד תחליט על כללים שונים מהפקולטה לפילוסופיה, או המחלקה למתמטיקה בטכניון תחליט החלטות שונות מאלה של אותה מחלקה באוניברסיטה העברית.
זבולון אורלב: אין לי דעה בעניין זה, לדעתי זה נושא חשוב לדיון.
זבולון אורלב: מסעיף ג ואילך, סעיפים ג-ז, אין בהם גילוי.
זבולון אורלב: אני מציע להשתמש בכלים שכבר נבדקו או נוסו במידה כזאת או אחרת, אבל לתת להם תוקף של מעין אמנה, של מעין הסכמה, כדי שהדברים יהיו ברורים ועומדים על הראש.
זבולון אורלב: אם אנחנו מדברים על כך שפקולטה שומרת 5% כדי לתת העדפה מתקנת, אז נקבע בבירור שאחוזים מסוימים הם לצורך העדפה מתקנת בכל מחלקה ובכל פקולטה.
זבולון אורלב: אם אנחנו מדברים על כך ששלושת המצטיינים בכל תיכון בארץ, בין אם בדימונה ובין אם במקום אחר, יכולים להתקבל לאוניברסיטאות ותינתן להם העדפה מתקנת, אז נקבע את הדברים האלה.
זבולון אורלב: ואם אנחנו מדברים על כך שהתקצוב שהאוניברסיטה תקבל בעבור מספר סטודנטים מסוים לא יהיה תקצוב של לימודים לשלוש שנים, אלא לארבע שנים או לחמש שנים, כי אנחנו יודעים שהם זקוקים לעוד, אז נקבע כך לגבי אחוז מסוים.
זבולון אורלב: אני לוקח מנופים שקיימים היום ומשתדל לעשות אותם מנופים מוכרזים ומוסכמים.
זבולון אורלב: הדוגמה הטובה ביותר היא המכינות הקדם אקדמיות, שלדעת הכל, על-פי הניסיון הרב שנתי המצטבר, זה אחד המכשירים הבלתי רגילים לצמצם פערים בכל מה שקשור בנגישות להשכלה גבוהה.
זבולון אורלב: אז ניקח את המכשיר הזה ונגדיר לעצמנו יעדים כמותיים.
יהודית נאות: אם יש לך מגבלה בתקציב, צריך לשקול האם אתה לא מעדיף מכינה ואז לימודים בקצב רגיל, כי המכינה בעצם מכשירה לקצב רגיל.
זבולון אורלב: בנייר שהצעתי אני עדיין לא רואה עקרונות או תוכנית.
זבולון אורלב: אגב, אני לא חושב שחבר הכנסת צריך לכתוב תוכנית לאוניברסיטאות, אלא עקרונות.
זבולון אורלב: אם יש הסכמה על העקרונות האלה אפשר לבקש מאותה ועדה משותפת, יחד עם ות"ת כי זה קשור לתקציבים, לגבש תוכנית מעשית שיהיה בה לוח זמנים, שיהיו בה נתונים כמותיים וכדומה, כדי שנוכל לראות את הדברים האלה במו עינינו.
זבולון אורלב: באופן כללי אני שמח על המגמה.
זבולון אורלב: יש כאן כל הזמן תהליך, שבעיני הוא תהליך מאוד חיובי, להיות פתוחים להגמיש באופן מאוד משמעותי את תנאי הקבלה לטובת ההנגשה הטובה יותר של ההשכלה הגבוהה דווקא לאוכלוסיות שהיום מתקשות גם להתקבל וגם להחזיק מעמד.
זבולון אורלב: אני מבקש שבמהלך הדיון תתייחסו גם למסמך שהנחתי.
זבולון אורלב: למען הגילוי הנאות אני אומר, שהמסמך שהגשתי הוא בעקבות דיונים ופגישות שגם אני קיימתי על-מנת להתקדם בנושא הזה ולראות איך ניתן לגמור את העניין הזה בהסכמה, כי אנחנו הרי רוצים לאכול את הענבים ולא לריב עם השומר.
נפתלי ויטמן: אני מניח שאתה מתכוון לקבלת סטודנטים למוסדות להשכלה גבוה, ולא רק לאוניברסיטאות.
זבולון אורלב: אני מתכוון בעיקר לאוניברסיטאות.
זבולון אורלב: אני חושב שהקבלה למכללות האזוריות היא פחות בעייתית מבחינתנו.
זבולון אורלב: הדגש הוא במפורש למצוא פתרון לאוניברסיטאות.
נחמיה לבציון: חילקתי לחברי הכנסת תיק קטן שמשלים את הדברים שנאמרו כאן, כי אנחנו בהחלט רואים את עניין הדרכים להרחבת הנגישות כהשלמה לתוכנית שיוצגה כאן על-ידי עמי וגרשון.
נחמיה לבציון: אזכיר חמישה נושאים שעומדים היום על הפרק בהרחבת הנגישות.
נחמיה לבציון: המסמך המרתק ביותר הוא הראשון, על היערכות המדינה בהרחבת הנגישות.
נחמיה לבציון: זה מסמך שעובד על-ידי צוות משותף למשרד החינוך, למכינות הקדם אקדמיות ולאגודה לקידום החינוך, והוא מרחיב ומשנה לגמרי את כל התפיסה של המכינות הקדם אקדמיות.
נחמיה לבציון: אני לא אכנס פה לפרטים.
נחמיה לבציון: הוא נותן כניסה חופשית למכינות הקדם אקדמיות ומביא את כולם ליציאה שהיא שוות ערך לתעודת בגרות.
נחמיה לבציון: במקום לקיים בחינות בגרות הם מקיימים לימודים קדם אקדמיים, והדברים כתובים פה וייכנסו לביצוע.
נחמיה לבציון: יש מסמך נוסף, שנמצא עכשיו בדיון ות"ת, והוא מתייחס לתקצוב המכינות הקדם אקדמיות, ובכלל זה, כפי שאמר היושב-ראש, להבטיח מכסות ולהיות במגמת גידול משמעותית.
נחמיה לבציון: אנחנו קבענו לעצמנו לעלות תוך חמש שנים מ-10,000 ל-15,000, אבל הכל תלוי באגודה לקידום ובתקצוב.
יוסי שריד: אתם מתקצבים את המכינות?
נחמיה לבציון: האגודה לקידום קובעת את הקריטריונים הסוציו-כלכליים, אבל לאגודה לקידום אין כסף.
נחמיה לבציון: התקצוב לא כולו שלנו, חלקו הוא של משרד הביטחון מקרן חיילים משוחררים.
נחמיה לבציון: הנושא הבא הוא להראות כיצד קודם נושא אחד בעקבות דוח מבקר המדינה, קידום ההשכלה הגבוהה בערי הפיתוח.
נחמיה לבציון: הנתונים הם אחרי עבודה של קיץ אחד כיצד גדל מספר התלמידים במכינות האקדמיות רק משבע ערי פיתוח בשלוש מכללות שיושבות בדרום.
נחמיה לבציון: אני מראה איך הוכפל מספר הלומדים רק בעיירות הפיתוח.
יוסי שריד: מה עם מכללות בצפון, כמו עכו?
נחמיה לבציון: אתה צודק, אבל יש הרבה דברים שנעשים גם בצפון.
נחמיה לבציון: הסעיף השלישי עוסק בדבר שדיברת עליו, ייצוג באוניברסיטאות מכל מגזרי האוכלוסייה.
נחמיה לבציון: כאן הכוונה לאפשר לכ-10% מכל בוגרי בתי הספר בפרופיל הנמוך והבינוני להגיע עד האוניברסיטאות.
נחמיה לבציון: זה ייעשה בשתי דרכים, ראשית בעזרת עזרה כדי שהם יעמדו בדרישות הקבלה ואחר-כך ההעדפה המתקנת.
נחמיה לבציון: גם פה אנחנו מציינים כות"ת את הנושא התקציבי ואומרים שות"ת תאשר לכל מוסד קרן מיוחדת כדי שסטודנטים יתקבלו בהעדפה מתקנת.
נחמיה לבציון: זה כולל מה שאמר היושב-ראש, שיכול להיות שחלק מהתקציב צריך להיות כדי ללוות את התלמידים האלה בשנה הראשונה עד שהם ישתוו לכולם.
נחמיה לבציון: הסעיף האחרון, השכלה בקרב אוכלוסייה אחרת הראויה לקידום זה – הערבים.
נחמיה לבציון: בימים אלה אנחנו מקבלים את הדוח של ועדה שמיניתי לקידום ההשכלה הגבוהה בקרב הערבים.
נחמיה לבציון: זה יידון בשבוע הבא בות"ת ובעוד שבועיים במל"ל.
ענת מאור: זה דיון מאוד חשוב במסגרת סדרת דיונים שמתקיימת בעשור האחרון בכנסת.
ענת מאור: יש לנו שני נושאים: האחד זה הרחבת הנגישות להשכלה הגבוהה, ונדמה לי שזה היעד שמוסכם על כולם.
ענת מאור: דבר שני זה הנושא של הבחינה הפסיכומטרית, האם זה הכלי העיקרי שירחיב את הנגישות להשכלה גבוהה.
ענת מאור: אני חושבת שהרחבת נגישות זה יעד מאוד חשוב.
ענת מאור: אני חושבת שיש אמצעים שיותר בולמים את הנגישות מאשר הפסיכומטרי, כמו למשל בחינות הבגרות.
ענת מאור: בוועדה בראשותך, זבולון, לפני שנה נמצאנו למדים, שמספר מסיימי הבגרות הוא בסימן ירידה.
ענת מאור: הרי אנחנו מתווכחים האם בגרות או פסיכומטרי, אבל כל מי שאין לו ציוני בגרות ברור שלא יוכל ללמוד באוניברסיטאות.
ענת מאור: צריך לזכור שעדיין מכ-60% מהבנים והבנות שלנו אנחנו מונעים מראש את הלימודים הגבוהים, בין אם הקבלה תהיה באמצעות פסיכומטרי ובין אם באמצעות בגרות.
ענת מאור: אני לא יודעת באיזו מידה אנחנו כוועדת החינוך ומשרד החינוך ממשיכים לראות בזה את היעד העיקרי.
ענת מאור: אני לא יודעת עד כמה הוועדה מודעת לעובדה, שאחרי עשור שהיתה עלייה גדולה מאוד בקבלה לאוניברסיטאות, בגלל קיצוץ בתקציב יש ירידה.
ענת מאור: היה קיצוץ של 200 מיליון שקלים מתקציב ההשכלה הגבוהה.
ענת מאור: האם ביחס של הגידול אין עצירה?
נחמיה לבציון: בוודאי שיש עצירה, אנחנו עצרנו את גידול האוניברסיטאות.
ענת מאור: לפי נתונים שקיבלתי משלמה הרשקוביץ, אותם 200 מיליון שקלים שקוצצו יכלו להיות רתומים לאותן משימות שאנחנו מדברים עליהן.
ענת מאור: בסך הכל נעשתה מהפכה בקליטה בהשכלה גבוהה בארץ.
ענת מאור: אנחנו מכניסים כאן גול לעצמנו שאנחנו לא מזכירים, שמתש"ן עד תש"ס מכ-80,000 סטודנטים יש קרוב ל-200,000.
ענת מאור: ההשכלה הגבוהה היתה רתומה לזה באופן אדיר.
ענת מאור: הבת שלי סיימה השנה לימודים במכללת ספיר.
ענת מאור: אם אנחנו עכשיו נדבר רק על האוניברסיטאות ונעשה זילות ופיחות ערך במכללות האקדמיות, זה גול עצמי אדיר.
ענת מאור: מי ששמע את פרופסור שנהר ואת פרופסור זאב צחור, אנחנו צריכים להבין מה אנחנו עושים.
ענת מאור: אלה מכללות מצוינות, הולכים לשם סטודנטים טובים, לא רק כאלה שלא יכולים להתקבל לאוניברסיטאות.
ענת מאור: המבחן אגב יהיה באיזו מידה האוניברסיטאות יקבלו אותם לתואר שני ולדוקטורט.
זבולון אורלב: המצטיינים אפילו מקבלים מלגה על שם השר המר ז"ל.
זבולון אורלב: על כך ברכות לות"ת.
ענת מאור: לכן אני אומרת, שבכל דיון צריכים להיות מאוד ערניים גם לעניין של האוניברסיטאות וגם לא לעשות זילות ופיחות ערך מהמכללות האקדמיות, שהן הצלחה גדולה מאוד.
ענת מאור: אני חושבת שצריך להמשיך במהלך, אי-אפשר לשבת על זרי הדפנה, כי הרצון לרכוש השכלה גבוהה הולך וגדל, וטוב שכך.
ענת מאור: לכן אני מעריכה שהעניין של ההעדפה המתקנת זה הדבר הכי חשוב היום באוניברסיטאות.
ענת מאור: כל מה שאמרתי על המכללות קיים ועומד בינו, אבל בין אם החסם יהיה בגרות ובין אם הוא יהיה בחינה פסיכומטרית, האנשים הטובים ביותר יקבלו.
ענת מאור: צריך לאפשר לאוכלוסיות המעט חלשות בדרכים שהם לא אובייקטיביות מוחלטות, תוך שמירה על האיזון בין המצוינות לבין הקידום.
ענת מאור: אני לא אומרת להפר את הערך של האוניברסיטה כמקור למחקר, כי היא צריכה גם את הייחוד שלה.
ענת מאור: לדעתי היושב-ראש צודק.
ענת מאור: אם ור"ה תבוא לכל שמונת האוניברסיטאות בשנה הבאה, לא בעוד עשור ולא בעוד חמש שנים, לתל-אביב יש כבר שש שנים את התוכנית בחוג למשפטים וזה לא דבר שאי-אפשר לעשות.
נחמיה לבציון: כל מה שאנחנו חושבים לעשות זה מה שכתוב בפסקה השלישית.
נחמיה לבציון: אנחנו כמועצה להשכלה גבוהה יכולים רק לפנות למוסדות.
זבולון אורלב: יש הסכמה רחבה מאוד, ועל כך יש בוודאי זכות למציע החוק, שאנחנו רוצים להגמיש ואנחנו רוצים לפתוח ואנחנו רוצים לתת העדפה מתקנת.
זבולון אורלב: יש שתי אפשרויות: או שיסדירו את זה בחוק או שיסדירו את זה בהסכם.
זבולון אורלב: לא יהיה משהו באמצע.
זבולון אורלב: אני תמיד מעדיף הסכם.
זבולון אורלב: אני אתמוך בחוק אם לא תנוח דעתי שיש הסכם ראוי להעדפה מתקנת.
זבולון אורלב: ולכן אני מבקש מחברי הכנסת שמתבטאים להביע את דעתם האם אנחנו מעדיפים הסכם או הצעת חוק.
ענת מאור: אני הבנתי שזה לא ות"ת ולכן אני פונה לנציגי ור"ה.
ענת מאור: אני פונה לעקיבא ופונה לגרשון, בכל זאת ור"ה הם נציגי האוניברסיטאות.
ענת מאור: הם מתכנסים כל חודש, ועכשיו זה הזמן, אנחנו בדצמבר.
ענת מאור: אני חושבת שאם נציגי ור"ה מכל שמונה האוניברסיטאות יבואו עם הצעה רצינית של העדפה מתקנת באחוז סביר לכל החוגים, בעיני גם עניינית זה הפתרון הכי נכון לאותו תלמיד מאופקים שלא בגרות ולא פסיכומטרי יעזרו לו להתמודד עם התלמיד מתל-אביב או מירושלים, וזה בעצם היעד שלנו.
ענת מאור: אני בהחלט מעדיפה את ההובלה של ור"ה על פני ההתערבות שלנו כמחוקק.
ענת מאור: אני חושבת שוועדת החינוך צריכה, כחלק מהדיון היום, להתייחס לא רק להצעת החוק אלא להתערבות הבוטה והדורסנית של ממשלת ישראל.
ענת מאור: הצלחנו לבלום חלק מזה בחוק ההסדרים, וזה הישג גדול, אבל לא הבאנו לביטול גזרות הממשלה מ-2 בספטמבר 2001.
ענת מאור: אני חושבת שההצעה הזאת תקשה על רוב הסטודנטים במקצועות היוקרתיים.
ענת מאור: על סעיף א אין ויכוח, אבל בואו תישארו עם הדגם של האוניברסיטה האקדמית בתל-אביב – יפו.
ענת מאור: זאת אומרת, או בגרות, או פסיכומטרי או משוקלל.
ענת מאור: אם לוקחים שלושה חוגים בלבד, הליבה צריכה להיות יותר מאשר שלושת המקצועות.
זבולון אורלב: מה בשאלה האם חוק או הסכמה?
ענת מאור: הסכמה עדיפה, עם יזמות של ור"ה.
יורי שטרן: אני חושב שיש כמה עקרונות חשובים לא פחות מהעניין של נגישות ושל פתיחות ושל העדפה מתקנת.
יורי שטרן: הצטיינות היא לא פחות חשובה.
יורי שטרן: טיב הלימוד, איכות הלימודים, איכות ההשכלה הגבוהה במדינת-ישראל – אסור להקריב אותם למען כל מיני לחצים פוליטיים.
יורי שטרן: אסור גם לפגוע באוטונומיה של האוניברסיטאות, בזכות שלהן לקבוע את מי הם רוצים.
יורי שטרן: נכון שהזכות הזאת היא לא בלתי מוגבלת, כי היא יכולה להיות בלתי מוגבלת רק למוסד פרטי שלא מקבל כל תמיכה ציבורית.
יורי שטרן: ברגע שמקבלים את הכסף הממשלתי נוצרת פה מחויבות לשמור על כללים שיכתיבו במידה זו או אחרת, אבל עד גבול מסוים.
יורי שטרן: לכן אני אישית מאוד נגד חקיקה, לא בגלל השאלה האם ההצעה של יוסי שריד היא טובה או לא טובה.
יורי שטרן: אני לא כל-כך אוהב אותה, אבל לא זה העיקר.
יורי שטרן: העיקר הוא שברגע שאנחנו פורצים פה את הדרך ומתחילים להכתיב לאוניברסיטאות את מי הן יקבלו, אז הכל פתוח.
יורי שטרן: הרי אנחנו מכירים את הכנסת ומכירים את הלחצים.
יורי שטרן: מחר יבואו ויבטלו את הבחינות למען העם.
יהודית נאות: מחר בחקיקה גם יהיו ציונים.
יורי שטרן: מחר יבטלו את כל הבחינות.
יורי שטרן: לכן אני חושב שאנחנו צריכים לראות איך מתמודדים עם הפערים ואיך מתמודדים עם הפיגורים ומה צריך לעשות, וכן כמה ההשכלה הגבוהה יכולה לסייע בזה וכמה לא.
יורי שטרן: כי אם בבתי הספר עצמם לא עושים את מה שצריך, אז באוניברסיטה לפעמים כבר אי-אפשר לתקן.
יורי שטרן: אנחנו מחייבים את האוניברסיטאות לקחת על עצמן את כל הפגמים של ההשכלה התיכונית ושל הפיגור של הפריפריות, ואז באים בטענה לאוניברסיטאות על כך שהם לא מקבלים כל אחד.
יורי שטרן: יכול להיות שהאוניברסיטאות יכולות להיות יותר פעילות דווקא בטיפוח התלמידים המוכשרים בתוך בתי הספר.
יורי שטרן: יכול להיות שהמועצה להשכלה גבוהה צריכה לפתוח דלת להקמת אוניברסיטאות חדשות בגליל.
יורי שטרן: עובדה שאוניברסיטת בן-גוריון קידמה מאוד את ההשכלה הגבוהה באזור הדרום.
יורי שטרן: אם לא היתה שם אוניברסיטה והתלמידים היו צריכים להגיע לתל-אביב או לירושלים, יכול להיות ששכבות שלמות לא היו נכנסות ללימודים גבוהים.
יורי שטרן: אז יכול להיות שחסר עוד מוסד בדרום או בצפון, אבל בכל הדיונים שלנו אני קורא לאנשי האקדמיה לעמוד גם על העיקרון של הצטיינות ולא לוותר עליו.