GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צלילה רוז: מעל גיל 12 הנוער לא צופה בתוכניות ילדים, למרות שאנו מנסים למשוך אותם.
צלילה רוז: רוב הנוער מעל גיל 12 צופה בתוכניות הערב, בערוץ MTV ובטלנובלות.
צלילה רוז: היום אנו מתמקדים בעשייה עצמית ומקורית ברצועת שידור המיועדת לגילאי 12-10, כאשר אנו מקווים שיצטרפו גם ילדים מעל גיל 12.
צלילה רוז: אני עומדת בראש צוות של מפיקים שמסורים לנושא של עשיית תוכניות לילדים, ואנו לוקחים שליטה על ידי תוכניות עשייה עצמית.
צלילה רוז: אין ספק שההתייחסות לילדים היא כאל "ספוג", כל מה שתשדר לילדים הם יקלטו.
צלילה רוז: כל אחד זוכר את הילדות שלו ויודע איזו השפעה היתה להצגה הראשונה שהוא ראה בחיים, או לכל דבר אחר.
צלילה רוז: אנחנו אומרים שאם יש ספק, אל תיקח את הסיכון.
צלילה רוז: לא צריך לזלזל בילדים, וצריך לתת להם תוכניות עם רף גבוה.
צלילה רוז: אנחנו מאמינים, כי הילדים מספיק נבונים להתמודד עם נושאים שדורשים מהם התמודדות ומאמץ.
צלילה רוז: הם יודעים להבחין בין טוב ורע, אנחנו נותנים את הכבוד הזה לילדים על ידי עזרה מהמנחים.
צלילה רוז: כאשר אסתר סופר היתה מנהלת המחלקה ואני הפקתי את התוכנית "ראש כרוב", היא נבהלה מכך שהילדים מענטזים, אך היתה לה מספיק פתיחות לקבל את זה.
צלילה רוז: אנחנו צריכים לכבד את הילדים ולהבטיח שהתכנים זה העיקר, אך אנו צריכים גם לדבר בשפה שלהם, אלה הן העטיפות שצריכות להוות אטרקציה לילדים.
צלילה רוז: אנו לא יכולים להיות מנוכרים לשפה של ילדים כל זמן שזה בטעם טוב.
זבולון אורלב: האם חוץ משיקול דעת ואינטואיציה, אתם מבצעים משוב לגבי תוכניות המוסיפות או מפחיתות אלימות?
צלילה רוז: אנו עורכים כעת מגזין בשידור חי שעולה לשידור בשעה 17:30, אשר יש בו השתתפות פעילה מאוד של הילדים.
צלילה רוז: הילדים מחוברים לתכנים שיעלו בתוכנית בעצם היישום שלהם.
צלילה רוז: יש לנו מכשיר אינטראקטיבי המאפשר לשלושים צופים להיכנס בעת ובעונה אחת לשידור, כדי להביע עמדה או לפתור חידה.
צלילה רוז: אנחנו מעלים עמודות שמעלות סקר מידי של דעת הקהל.
צלילה רוז: לפי בזק, כאשר אנו נותנים את מספר הטלפון של המכשיר הזה, מנסים להיכנס לשידור בין 20,000 ל-30,000 ילדים.
צלילה רוז: נמצאים כאן נציגי הטלוויזיה החינוכית המשדרים בשעות הבוקר.
צלילה רוז: אנו משדרים בשעות אחר הצוהריים באותו ערוץ, ולצערי אין מספיק שיתוף פעולה בינינו.
צלילה רוז: אני מאמינה גדולה שנעשה במדינה הזו מה שעושים במדינות אחרות, ערוץ ציבורי איכותי שישדר מהבוקר עד הערב.
צלילה רוז: זו תהייה המלחמה האיכותית שנוכל להחזיר לכל הערוצים שיש להם שידור מהבוקר עד הערב.
יורי שטרן: מה שאנו שומעים היום נותן גושפנקה רצינית למאבק שלנו בעד הישארות של הטלוויזיה הציבורית, כולל טלוויזיה חינוכית.
יורי שטרן: אנו רואים כי אין לטלוויזיה זו תחליף.
יורי שטרן: לא ניתן להגיד לערוץ מסחרי לא לשאוף לרייטינג גבוה ולרווחים, כיוון שזה טיבו.
יורי שטרן: אנו מקבלים היום מוטיבציה נוספת להיאבק על המשך קיומם של הערוצים החינוכיים והציבוריים, וכן על תקציבם ותיקצובם המתאים.
יורי שטרן: תופעות האלימות היא לא רק בגלל הטלוויזיה, אך בוודאי ישנה השפעה גדולה למה שהילדים רואים בטלוויזיה ואין שום דרך למנוע זאת.
יורי שטרן: גם אם כל הערוצים הישראלים יתיישרו וישדרו רק דברם חינוכיים, יש עוד ערוצים רבים וכן אינטרנט שיכולים לתת את ההשפעה השלילית.
יורי שטרן: התחרות היא חופשית לגמרי.
יורי שטרן: בתחרות הזו הדבר היחידי שניתן לעשות, זה לא על ידי איסורים, אלא על ידי העמדת אלטרנטיבה איכותית אחרת.
יורי שטרן: אנו צריכים להתמקד ביצירה שתגרום לילד לבחור דווקא בתוכנית חינוכית וחיובית.
יורי שטרן: אני הייתי מבקש מכל העוסקים בתוכניות האלה, לתת מקסימום חשיפה להישגים ולהצטיינות של ילדים בתחומים השונים.
יורי שטרן: יש ילד ישראלי שהוא אלוף העולם בשחמט, שלא הופיע אף פעם בטלוויזיה.
יורי שטרן: יש גם ילדים שזכו באולימפיאדה עולמית של השפה הרוסית, שלא הופיעו באף תוכנית.
חני נחמיאס: הילד שזכה באליפות השחמט הופיע אצלנו בתוכנית "החדר של חני".
יורי שטרן: אני חושב ששידורים של ילדים אשר זכו באליפויות עולם שונות, נותנים תמריצים לילדים הצופים בזה.
יורי שטרן: לדעתי, זו אלטרנטיבה טובה לילד שבמקום להסתובב ברחוב, יפתח תחומי הצטיינות.
ישראל מידד: באחד הדיונים הקודמים, לפני שנים אחדות, הצבענו על תוכנית ששודרה בניו זילנד למבוגרים בלבד ובארץ שודרה בשעה אחת בצוהריים, "בלשים בג'ינס".
ישראל מידד: אני רוצה להזכיר כי אחד המניעים של חבר הכנסת אורלב להגיש הצעת חוק לסימון וסיווג שידורים, היה סרט שהראה אונס וגילויי אלימות קשים, ששודר בשעה 11:30 ביום שביתת לימודים בראשון לספטמבר.
ישראל מידד: אני מבקש מחברי הכנסת לפעול להנהגה מהירה של הכללים של הדיון דרך לחץ על משרד התקשורת.
זבולון אורלב: תפקידו של משרד התקשורת להחיל את הכללים.
זבולון אורלב: לפי החוק היו צריכים להגיש את הכללים לאישור הוועדה עד אוגוסט.
זבולון אורלב: אנו פנינו אליהם מספר פעמים, ואני יודע שיש טיוטות של הצעה, אך ההצעה האמיתית עדיין לא הגיעה לידנו.
ישראל מידד: ישנה חוברת שידורים של הניו-יורק טיימס מאוקטובר, בה מופיעים כל הסימונים שמונהגים בארה"ב.
זבולון אורלב: האם יש תקדים בעולם לקידוד או הצפנה של שידורי ילדים?
ישראל מידד: בקנדה ובצרפת קיים דבר כזה.
ישראל מידד: באוגוסט השנה התפרסם מחקר מסוים שמסר, כי מספר ניבולי הפה בתוכניות כלליות עלה ב-78% מהשנה הקודמת בארה"ב בשעות 20:00 עד 21:00.
ישראל מידד: מקרי אלימות מופיעים 2.8 פעמים בכל שעה, וברשת UPN, שם יש 18.1 מקרים אלימים בשעה.
ישראל מידד: בארה"ב ממוצע שעות הצפייה הוא 4 שעות ליום.
ישראל מידד: המסקנות שעולות מן המחקרים המתנהלים שנים רבות בארה"ב הן שילדים הופכים להיות מחוסנים כלפי אלימות, הם מקבלים את האלימות כפתרון לבעיות, הם מחקים את מקרי האלימות המופעים בטלוויזיה, הם מזדהים עם דמויות אשר מתנהגות באופן אלים.
ישראל מידד: לדעתי, יש חובה לקיים מחקר רציני ומקיף במימון ממלכתי.
ישראל מידד: בארה"ב זה נעשה דרך אוניברסיטאות במימון פדרלי.
ישראל מידד: צריך להנהיג את שיטת הסיווג והסימון כמה שיותר מהר.
ישראל מידד: אנחנו צריכים מעבר למועצה לשלום הילד, ארגונים של הורים אשר ידחפו את העניין הזה.
ישראל מידד: בלי ארגונים אינטרסנטיים תקיפים שום דבר לא יתקדם.
ישראל מידד: סדרות הפעולה המשודרות בארץ הן ייבוא ולא הפקות מקור, ועל כן אנו מקבלים כל מיני תכנים שאולי לא מותאמים לרצונות שלנו.
ישראל מידד: אין שום ניסיון להטיל אחריות מוסרית או ציבורית על הרשתות המקומיות שלנו, על תעשיית הכבלים.
ישראל מידד: בארה"ב קיבלו דירוג מסוים של סימון.
ישראל מידד: חייבות להיות תוכניות לצריכה תקשורתית בבתי ספר.
ישראל מידד: צריכים לחנך איך לצפות ולהבין את מה שמתרחש על המסך.
ישראל מידד: אני יודע שיש פעולה כזו במשרד החינוך, אך זה לא מספיק.
מעיין: אני צופה רבות בתוכנית "החדר של חני".
חני נחמיאס: מעיין היא צופה נלהבת שלנו.
חני נחמיאס: אני פגשתי אותה ב-"פסטיקט", תחרות שירים שהתקיימה בפתח תקווה.
חני נחמיאס: כל הכותבים והמלחינים הם ילדים.
חני נחמיאס: מעיין היא ילדה מהחינוך המיוחד שהשתתפה באירוע הזה ולוותה עם ילדים נוספים מהחינוך המיוחד, שתי בנות מהחינוך הרגיל ששרו בתחרות.
חני נחמיאס: זה היה שילוב יפה של חינוך מיוחד וחינוך רגיל.
חני נחמיאס: אנו נותנים מקום נרחב לערכים של סבלנות סובלנות וקבלת השונה, וכן עידוד למצוינות ויוזמה.
עירית קאופמן: רציתי להוסיף לדברי ישראל מידד, שצריך להוסיף פיקוח על דיבוב, כיוון שהרבה פעמים המקור בתוכניות ייבוא הוא שקט ונחמד, ובדיבוב הוא הופך למשהו צעקני וגס.
עירית קאופמן: אנחנו הקמנו את המועדון של הטלוויזיה החינוכית כדי להפעיל את הילדים.
עירית קאופמן: אנו מציעים פעילויות רבות גם בשיתוף ההורים.
עירית קאופמן: בשיתוף פעולה עם המשרד לאיכות הסביבה שלחנו להם פוסטרים גדולים שההורים והילד יכולים לצבוע יחד.
עירית קאופמן: ביקשנו מהם לבנות בובה מגרביים.
עירית קאופמן: הילדים שלחו בעזרת ההורים במשך חופשת הקיץ הזו 150 זוגות גרביים עשויים מדברים שיש להם בבית.
חני נחמיאס: אנחנו מדברים הרבה מאוד על מיחזור והצלת כדור הארץ.
חני נחמיאס: המסרים הם חינוכיים.
עירית קאופמן: הצופים אינם צופים אנונימיים, לכל אחד יש שם.
הילה לבל: אני רוצה לומר, כי אסור לנו לשכוח כי הטלוויזיה משקפת את מה שקורה בחברה שלנו.
הילה לבל: כאשר אנו באים בטענות לטלוויזיה, אנו צריכים לבוא בטענות גם אל עצמנו.
הילה לבל: הילדים מבינים ושומעים, וגם הם מתנגדים למסרים שונים שליליים בטלוויזיה.
הילה לבל: אנו אומרים, כי פרסומת כמו "בינתיים סוגרים את המים" בה הילד צורח, היא אינה חיובית, אך אולי הצורך בפרסומת כזו היא בגלל שהחברה אטומה.
הילה לבל: אני חושבת שצריך להסתכל על כל הכיוונים ולא להתמקד רק בהיבט אחד.
אבינועם דמארי: אני רוצה לשאול, האם הוועדה הזו יכולה לייצר אמנה בין כל ערוצי הילדים, שמטרתה לטפל בתוכן ועשייתו ובצופה?
יצחק קדמן: אתה רואה, כי אנו אפילו לא מסוגלים להכריח אותם להגיע לפה.
צלילה רוז: יש אמנה בינלאומית שיצאה מטעם האו"ם.
יצחק קדמן: אני חושב שצריכה להימצא הדרך לתגבר את התקציב של הטלוויזיה החינוכית.
יצחק קדמן: הטלוויזיה החינוכית עומדת בתחרות גדולה מאוד עם ערוצים אחרים, לא רק ערוצים לילדים.
יצחק קדמן: אי אפשר יהיה לגרש את החושך, אלא אם מגבירים את האור.
יצחק קדמן: יש בידנו כלי נכון וטוב שלא יכול לעבוד בכלים מיושנים.
יצחק קדמן: אם הוא רוצה להתחרות על הצפייה של ילדים, הוא צריך להשתמש בכלים חדשניים, אחרת הוא יפסיד בקרב.
יצחק קדמן: התערבות ההורים במה שצופים הילדים, שואפת היום לאפס.
יצחק קדמן: כאשר ההורה לוקח שמרטף הוא צריך לבדוק מיהו.
יצחק קדמן: הרבה פעמים הטלוויזיה משמשת להורים כשמרטף.
יצחק קדמן: הם לא יודעים בכלל במה הילדים שלהם צופים.
יצחק קדמן: ההורים לא יכולים להתחבא מאחורי הכנסת או גוף אחר, ההורים חייבים להיות מעורבים.
יצחק קדמן: אנו צריכים להפנות קריאה להורים כדי שהם יהיו מעורבים וידעו במה ילדם צופה.
יצחק קדמן: אני רוצה להעיר הערה נוספת אשר מתייחסת גם לאנשי הטלוויזיה החינוכית.
יצחק קדמן: יש היום מסר בין הילדים האומר, כי אם לא הופעת בתקשורת אתה לא שווה ואתה לא קיים.
יצחק קדמן: חני הזכירה את המכתב של הילדה עם היד קצרה שאמרה, כי היא רוצה שיראו אותה בטלוויזיה כדי שידעו כי גם היא שווה משהו.
יצחק קדמן: הנוסחה הזו חייבת להשתנות.
יצחק קדמן: גם ילד שלא הופיע בטלוויזיה שווה משהו.
אילנה זיילר: אני לא התייחסתי לענטוז כנקודה המרכזית.
אילנה זיילר: טלוויזיה היא מדיום ענק, אשר מעצב מציאות ומשפיע על המציאות.
אילנה זיילר: היא מייצגת מציאות, אך גם גורמת לנו לרצות להיות כמו הדמויות המופיעות בה.
אילנה זיילר: השאלות שצריכים לדון בהן, הן שאלות ערכיות מאוד מורכבות, דווקא בגלל הנקודה הזו.
אילנה זיילר: האם הופעה בטלוויזיה הופכת את הילד לשווה?
אילנה זיילר: אני מחקה את המבוגרים כי זו הנורמה?
אילנה זיילר: אני העליתי ניואנסים של אותן שאלות מאוד מורכבות, שהן נחלת המדיה כולה.
אילנה זיילר: האם מה שאנו רואים במציאות זה מה שאנו חושבים, או מה שהטלוויזיה רוצה שנחשוב?
אילנה זיילר: לכן אמרתי, כי אפילו בתוכניות המעולות של הטלוויזיה החינוכית, אנו רואים כי לא ניתן לברוח מהנקודות האלו.
אילנה זיילר: לכן כדאי שהן תהינה לנגד עיננו גם כאשר אנו מדברים על ערוצי טלוויזיה חינוכית, מפני שהשאלות האלו הן שאלות מאוד מורכבות על השפעת המדיה על חיינו, מה מקומה וכמה היא מעצבת עבורנו את תפיסת העולם, שאנו אמורים לחשוב שאנו עצבנו עבור עצמנו.
זבולון אורלב: אני למדתי הרבה מהדיון היום ואני חושב שכך גם יתר חברי הכנסת שהשתתפו בדיון.
זבולון אורלב: נחשפנו לחומר מחשבה מאוד חשוב, אשר מחזק בי את הרצון להמשיך את הדיון לאחר שאנו נאסוף את כל החומר המחקרי הקיים באקדמיה הישראלית ובעולם.
זבולון אורלב: אנו נעשה זאת כדי להציג עובדות אמפיריות יותר מבוססות, אשר יכולות להיות מנוף רציני לשכנע את דעת הקהל ומעצביו וכן את המחוקקים, לטפל בתחום הזה.
זבולון אורלב: ועדת החינוך והתרבות מבקשת לחזק את הטלוויזיה החינוכית בכלל, ובמיוחד את תוכניות הילדים שם, כיוון שהיא חושבת שהן בכיוון הנכון והמגמה הנכונה לחינוך ילדים.
זבולון אורלב: הוועדה מברכת את חני נחמיאס ואת התוכנית "בחדר של חני" על זכייתם בפרס מסך הזהב.
זבולון אורלב: הוועדה פונה לטלוויזיה החינוכית, שהיא הזרוע הממלכתית, שתקיים מפגש עם כל יתר ערוצי הילדים כדי לגבש אמנה ביניהם, אולי כדוגמת האמנה הבינלאומית.
זבולון אורלב: הוועדה מציעה כי הטלוויזיה החינוכית תיזום, יחד עם ערוצי הילדים האחרים, מבצע משותף למיגור האלימות.
זבולון אורלב: אם כל הערוצים יחברו יחדיו למבצע משותף תהיה לכך השפעה גדולה.
זבולון אורלב: הוועדה קוראת למשרד החינוך להנהיג תכנית חובה במערכת החינוך לצריכת תקשורת (דבר שלא קיים היום).
זבולון אורלב: הוועדה תקיים ישיבה נוספת בהשתתפות מומחים בנושא ולאחר שיימסרו לידיה ממצאי מחקרים מהארץ ומהעולם בנדון.
זבולון אורלב: בדיון הבא אנו ניתן התראה מספיקה כדי שגם אנשי המחקר ויתר הערוצים שאולי מפאת קוצר הזמן לא יכלו להגיע, יגיעו.
חברי הוועדה: קולט אביטל שמואל הלפרט ענת מאור מוזמנים: עודד כהן - סמנכ"ל ומנהל מינהל חברה ונוער, משרד החינוך ד"ר נורה כהן - מפקחת ניסויים חינוכיים, משרד החינוך רנה אוסינזון - רכזת בקרה ומעקב, משרד החינוך יוסי לוי - מנהל תחום נוער וקהילה, משרד החינוך אירית ברוך - מ"מ מנהל המחלקה לתנועות נוער, משרד החינוך מיכל סגל - לשכה משפטית, משרד החינוך עו"ד דורית מורג - יועצת משפטית יואל חסון - יו"ר מועצת תנועות הנוער ליאור כרמל - הצופים, מועצת תנועות הנוער פסח האוספטר - מזכ"ל הנוער העובד והלומד, מועצת תנועות הנוער יוני בן דור - גזבר נוער עובד ולומד, מועצת תנועות הנוער יעקב כהן - גזבר הנוער הדתי העובד, מועצת תנועות הנוער מרדכי יוגב - בני עקיבא, מועצת תנועות הנוער דוד דרומלביץ - מזכ"ל המחנות העולים, מועצת תנועות הנוער יהודה פרוידיגר - עזרא, מועצת תנועות הנוער יניב שגיא - השומר הצעיר, מועצת תנועות הנוער ניסים שלם - נוער לאומי, מועצת תנועות הנוער חני אפרימוב - מזכ"ל איחוד חקלאי, מועצת תנועות הנוער מירי יעקובי - הנוער העובד, ההסתדרות הכללית רז רפאל - הנוער העובד, ההסתדרות הכללית נפתלי פורוש - יו"ר תנועת פרחי דגל אלימלך טירנואר - מזכ"ל תנועת פרחי דגל חמזה עבד - נוער ערבי חוסין טארף - יו"ר הנהלת תנועת נוער ערבי אמנון דה-הרטוך - נציג היועץ המשפטי לממשלה מנהלת הוועדה: יהודית גידלי נרשם על ידי: מילת - הקלטות ותמלול על סדר היום: מיפקד תנועות הנוער
: אני פותח את ישיבת ועדת החינוך והתרבות ומקדם את פניכם בברכה רבה.
: אני זוכר שהתמניתי למנכ"ל משרד החינוך, לפני למעלה מ- 10 שנים, יום אחד הופיעו אצלי הנהגת "הצופים" ואמרו לי שלפי התקנון של "הצופים" מנכ"ל משרד החינוך הוא נשיא "הצופים" ואם אני מוכן להיות נשיא "הצופים".
: אמרתי להם, אני מוכרח לומר לכם את האמת, אני בוגר "בני עקיבא" וגם הילדים שלי רובם הלכו ל- "בני עקיבא".
: הם אמרו, מקובל עלינו, מה פירוש אתה נשיאינו.
: הייתי, אם כן, נשיא "הצופים" קרוב ל- 3 שנים.
: אני באמת מקדם את פניכם בברכה ושייך לאלה שמאוד מאמינים בפעולות של תנועות הנוער, במקום החשוב שלהם, בצורך לעזור, בצורך לסייע.
: באותה תקופה שציינתי, לפני כעשור, בעקבות הצורך למינהל תקין, גם בעקבות ביטול תקציבים ייחודיים בראשית שנות ה- 90' עלה צורך לעשות סדר בתקציב של תנועות הנוער.
: ב- 1992 התקבלה ההחלטה העקרונית לחלק את תקציב תנועות הנוער על פי המפקד.
: המהלך לקח כמה שנים ואני רואה שבפועל חלוקת הכספים החלה מ- 1996.
: חלפו מאז 6 שנים, כשנכנסתי לתפקידי, ברוטינה של עבודת הוועדה שעוברת נושא-נושא, הגענו גם כמובן לנושא של תנועות הנוער, ואז התברר לנו באמת שהמשרד מתחיל לעסוק בנושא הזה.
: לפני פחות משנה כשעמדו להתחיל שוב היו חילופי קדנציות ואז פנתה אלי השרה ולשכתה ואמרו לי שהם רוצים לדחות את הכל בשנה.
: אמרתי אם זה מקובל על כולם אני לא אתנגד, אני מבין שהעניין נדחה בשנה.
: הגיע עכשיו המועד של הדיון העקרוני, וביקשנו לבקש דיון לקבל דיווח ועדכון מה עומד לקרות, מה עומד להתרחש, מה לוח הזמנים.
: אני רוצה לשמוע את עמדת המשרד.
עודד כהן: אם אתה כבר מדבר על ההיסטוריה, אני רוצה להזכיר לך שבאותו מועד היסטורי היתה החלטה בקדנציה של מר זבולון המר ז"ל שתקציב תנועות הנוער יוכפל ב- 3 שנים.
עודד כהן: אני מוכרח לומר שעם כל מה שעברנו במשרד תקציב תנועות הנוער הוכפל ב- 3 שנים.
: ה- 3 שנים היו בתקופות: מר המר ז"ל, הגברת שולמית אלוני, ומר רובינשטיין.
עודד כהן: אני מוכרח לומר שכולם עמדו בהתחייבות של מר המר ז"ל.
עודד כהן: דבר שני, אני רוצה לומר לך אדוני היושב ראש, לפני כחודש ימים נפגשתי עם תנועות הנוער הציוניות בדיון שלא עסק הפעם בבג"צים או בכספים אלא באמת תנועות הנוער הציגו את הייחוד של הפעולה החינוכית, חברתית, ערכית, לאומית שלהם.
עודד כהן: אני מוכרח לומר לך שברגעים הקשים של התקופה זאת הייתה חוויה חינוכית.
עודד כהן: כל תנועה ותנועת נוער הציגו את הייחוד והמיוחד שבה, ואת מערך הפעולות הממוקדות שלה.
עודד כהן: אני חושב שעל זה צריכה להיות גאוותינו, גם בימים טרופים אלה, איך תנועות בעלות אידיאולוגיות שונות מצליחות באמצעים דלים לקיים מערכת יפה, חינוכית, אמיתית, וממשיכות במאבקים, אבל מצד שני עושות פעולה.
עודד כהן: אני חושב שטוב לומר את זה שתנועות הנוער הם באמת גוף שמצדיק את ייחודו ואת תפקודו, ואנחנו צריכים לעשות ככל אשר על ידינו לעשות כדי לחזק אותם כי "יש שכר לפעולתם", וההצלחה שלהם היא הצלחה גדולה, טובה ואמיתית.
עודד כהן: זאת הייתה ההתרשמות שלי מהדיון ומהדיווחים, מעבר למידע שאני מקבל מחבריי שמופקדים יותר על העניין.
עודד כהן: תרשה לי להציג אותם: מר יוסי לוי, ראש תחום נוער וקהילה, הגברת אירית ברוך, מנהלת מחלקת לתנועות הפועל, ושתי "המדעניות" שלנו הגברת רנה אוסינזון והגברת נורה כהן.
עודד כהן: לשאלתך לגבי המפקד אני יכול לומר שזה לא קל, אנחנו מתלבטים, אנחנו מתייעצים אבל ההחלטה של הנהלת המשרד היא שאנחנו יוצאים לדרך.
: מה זה החלטה של הנהלת המשרד?
עודד כהן: הנהלת המשרד בעיניי כמי שכפוף ישירות למנכ"ל ולשר, זאת ההנהלה, וסמכותה העליונה של המשרד.
עודד כהן: המפקד יוצא לדרך.
עודד כהן: המפקד יוצא לדרך עם לוח זמנים מדוקדק אבל אני רוצה להוסיף כאן הערה נוספת: למרות הכל, ואף על פי כן, אני רוצה לומר שבניגוד לקריטריונים האחרים הנקבעים על ידי צוות מקצועי, צוות מקצועי שדן בקריטריונים במשרד ובהנהלת המשרד וקובע את הדברים, הוא בוחן חוקר ויודע, בתנועות הנוער זה קצת שונה.
עודד כהן: אנחנו לא הפכנו אותם לקובעי הקריטריונים של תנועות הנוער אבל אנחנו בסיורינו לומדים יחד אתם דברים נוספים שמידי פעם בפעם מתחדשים ועוזרים לנו לקיים את הקריטריונים.
עודד כהן: אני רוצה לומר שאף על פי שהחוק היבש אומר שלא יכול להיות שגוף יקבע לעצמו את הקריטריונים, ואנחנו לא אומרים את זה על תנועות הנוער, אבל אנחנו אומרים שאנחנו יוצאים הרבה מאוד לשטח ורוצים ללמוד, יחד עם תנועות הנוער, האם השתנו דברים.
עודד כהן: כמו כן: האם יש דברים שאנחנו לא מיקדנו את הפוקוס; מה עקרונות המדיניות של המשרד, כדי שנוכל לבוא לתנועות הנוער ולהגיד היינו מבקשים שתעדיפו את זה על דבר זה; מה עם הדברים הלאומיים, עולים, נוער מנותק, עיירות פיתוח, אזורים מוכי אבטלה וכד' שאנחנו רוצים לתת להם, בתוך הפרמטרים שאנחנו נקבע, את העקרונות האלה.
עודד כהן: כך שהמפקד יוצא לדרך עם לוח זמנים די מדוקדק אבל אנחנו משאירים לעצמנו את הזכות, תוך כדי מהלך המפקד, להמשיך כל הזמן ולבחון כל פרמטר ופרמטר כדי להגיע למיצוי של קריטריונים אמיתיים וייעודיים וכדי להקיף את כל המערכות.
ענת מאור: מה זה נקרא "יכולות עוד תנועות"?
עודד כהן: בתוך הקריטריונים נמצאים כמה וכמה דברים, אם תרצי אחר כך אני אפרט.
עודד כהן: כל תנועה רשאית בינואר, כשמתפרסמים הבקשות לגשת לקריטריונים, להגיש בקשה להיות תנועה ממלכתית.
עודד כהן: היא צריכה לעבור תהליך והליך די ארוך שכתוב ברשומות.
עודד כהן: הגוף, השלישי הן תנועות אחרות.
עודד כהן: המצב היום, ברגע זה, שהאחרות אינן ציוניות.
עודד כהן: בתנועות הנוער הציוניות יש את כל תנועות הנוער הציוניות, בתנועה הממלכתית יש את תנועת "הצופים" ובאחרות יש את התנועות החרדיות.
עודד כהן: ברגע זה יש לנו את "פרחי הדגל" ואת "צבאות ה'" ו- "בתיה", ובתנועות הערביות יש את "התנועה הערבית" ואת "התאחדות הצופים".
עודד כהן: עוד מעט כשיהיה התקציב של המדינה יתפרסמו רשומות והריטואל יחזור על עצמו, כל תנועה רשאית לגשת ולהגיש ולהציג את המועמדות שלה על פי הקריטריונים.
עודד כהן: אם היא ענתה על הקריטריונים, אם היא לא עברה בדיקת מפקד היא צריכה לעבור על ידי המדענית שלנו את הבדיקות המספריות, ואם היא מוכרת היא נכנסת לתוך הפול הזה.
עודד כהן: זאת הודעתנו: המיפקד יוצא לדרך.
: מה לוח הזמנים?
: בבקשה, ד"ר נורה כהן, מלשכת המדען הראשי.
קולט אביטל: המדען הראשי עוסק בתנועות נוער?
: חברת הכנסת אביטל רוצה לדעת מדוע המדען הראשי קשור למיפקד תנועות הנוער?
נורה כהן: אז תרשה לי להסביר בקצרה.
נורה כהן: למעשה בדיקת היקף התנועות היא בדיקה מדעית במובן זה שהיא מדגמית.
נורה כהן: היא דורשת מיומנויות של סקר, ולמעשה זאת שאלת מדידה.
נורה כהן: שאלות המדידה הן שאלות מחקריות שמטבע הדברים המדען הראשי אחראי להן במשרדי הממשלה.
נורה כהן: מה נבדוק?
נורה כהן: אנחנו נבדוק, באופן מסורתי כמובן, את הקריטריונים ואת הפרמטרים על פיהם מחלקים את הכסף.
נורה כהן: לא מדובר בכל הכסף אלא בחלק, נדמה לי 60%.
נורה כהן: מדובר שם על 3 פרמטרים: מדריכים צעירים, חניכים וסניפים.
ענת מאור: מה הקריטריון ל- 40% הנוספים?
נורה כהן: את זה אבקש מהחברים במינהל חברה ונוער לפרט.
: לפי המחקר שיש לנו 5% מחולק באופן שווה בין כל תנועות הנוער, 5% ניתן לצורכי דת, זה בעקבות הביטול של כפל ההקצבות, ביטול התקציב ממשרד הדתות, 30% מחולק לפי פעילות תנועות הנוער: מחנות קיץ, פעילות עם עולים ודברים כגון אלה.
: גם לזה, אני מבין, יש קריטריונים, אבל זה לא הולך לפי הגודל.
: כלומר, יכולה להיות תנועה גדולה שעושה מעט ותנועה קטנה שעושה הרבה.
נורה כהן: לוח הזמנים הוא כזה: ב- 6 לחודש אנחנו ניפגש עם הנציגים של התנועות ונחלק הוראות מפורטות איך לבנות קובץ, מה נדרש, בדיוק איזה פרטים צריך.
נורה כהן: הם הולכים במשך השנה לבנות את המערך הזה, זה דורש מהם עבודה למרות שחלק מהם היו ערוכים כבר מקודם.
נורה כהן: ב- 14.11.02 אנחנו נקבל את הדברים האלה.
נורה כהן: תהיינה בדיקות מול מרשם תושבים, אנחנו ניתן הזדמנות לתנועות במהלך חודשים דצמבר-ינואר-פברואר להחזיר להם את הקבצים אם יש דברים שנראים שגויים, לתת להם הזדמנות לתקן, יחזירו לנו ואז אנחנו נצא לשטח.
נורה כהן: לצאת לשטח זה אומר לבדוק את כל הפרמטרים, מדד של סניפים, חניכים,
: כלומר, אתם לא מסתכלים רק על הקבצים אלא הולכים לאמת אותם.
נורה כהן: בוודאי.
נורה כהן: מטבע הדברים אנחנו נישען על שיטות דגימה ושיטות סטטיסטיות, מאחר ומדובר באוכלוסיות גדולות מאוד, אבל נבדוק בשיטות שונות.
נורה כהן: זה עניין של ראיונות פנים אל פנים, ראיונות טלפוניים, ביקורים בשטח - כל מה שנחוץ כדי להגיע לאומדן תקף בשגיאות קטנות לגבי הגודל היחסי של כל אחת מהתנועות.
: מתי ייערכו הבדיקות?
נורה כהן: הבדיקות ייערכו באותה שנת לימודים.
נורה כהן: אנחנו מקווים לסיים בסוף יוני 2003.
נורה כהן: כלומר, אחר כך צריך לעשות את העיבודים הסטטיסטיים.
ענת מאור: האם במיפקד הקודם עשיתם את השלב הזה של אימות הנתונים שהועברו אליכם על ידי תנועות הנוער?
נורה כהן: כן.
ענת מאור: האם נמצאו מתאמים בין המיפקד לבין הבדיקות שלכם?
נורה כהן: מטבע הדברים יש שגיאות.
נורה כהן: לפעמים אפשר לתקן אותן.
נורה כהן: אני אתן לך דוגמה: נפלה טעות בתעודת זהות, אנחנו מחזירים לתנועה.
: אני מכוון את השאלה: האם תנועת נוער דיווחה שיש לה 1000 תלמידים ופתאום התברר שיש לה 2000 תלמידים או הפוך.
נורה כהן: ללא ספק היו.
נורה כהן: אני חושבת שאף לא אחת מהתנועות יכולה לומר שכל החניכים שהיא רשמה אכן בסדר גודל הזה.
נורה כהן: אנחנו בעצם עובדים על אומדנים סטטיסטיים, מדובר פה על אלפים רבים.
נורה כהן: קודם כל יש טעות סטטיסטית, טעות דגימה.
נורה כהן: דבר שני, יש עדיין בכל זאת, כל הזהירויות, פער בכל התנועות בין מה שנמסר לבין מה שאנחנו מצאנו, מי פחות ולא יותר.
: מתי אתם מוסרים את הממצאים?
נורה כהן: אנחנו מקווים קודם, אבל כדי להיות זהירים אנחנו אומרים בסוף אוגוסט 2003 אנחנו נמסור ואז אפשר יהיה לחלק את סוף הכספים ב- 2003 על פי התוצאות הסופיות.
: מה זה סוף של הכספים ב- 2003?
נורה כהן: אני לא יודעת איך מינהל חברה ונוער נוהג אבל יכול להיות שאפשר יהיה לתת מקדמות.
: נאמר שיש ממצאים סופיים מאומתים על ידי לשכת המדען הראשי ב- 2003 איך מחולקים תקציבי 2003?
עודד כהן: עד לקבלת הממצאים הסופיים אנחנו ממשיכים לחלק לפי העקרונות של המיפקד הקודם, לפי האחוזים והקבלות האחרות.
עודד כהן: ברגע שיהיה אימות הנתונים של המדען הראשי שיודיע לנו את הנתונים הקבועים אנחנו נצטרך לשבת גם עם המשפטנים, גם עם היועצת המשפטית שלנו, גם עם החשבים ולבדוק אם יש רטרואקטיבית או לא.
עודד כהן: בניסיון האישי שלי בנושא רטרואקטיביות אני לא זוכר שפעם אחת הצלחנו לעשות רטרואקטיבית אבל זה נושא שנמצא אצלנו בשאלה.
אמנון דה-הרטוך: לא מדובר בשאלה רטרואקטיבית.
אמנון דה-הרטוך: על פי התבחינים התקפים כיום, שלכאורה צריכים להמשיך להיות תקיפים גם בהמשך, החלוקה של כספי 2003 תעשה על פי נתוני המיפקד החדש.
אמנון דה-הרטוך: במילים אחרות: אם נתוני המיפקד החדש יתבררו סופיים בחודש מאי או יוני 2003 יהיה המשרד צריך לעשות פעולות התאמה של התקציב.
אמנון דה-הרטוך: הרי החלוקה של התמיכה לתנועות הנוער נעשית מידי חודש בחודשו או מידי רבעון.
אמנון דה-הרטוך: ככל שיהיה צורך בעריכת תיקונים בהתאם לנתונים החדשים התיקונים האלה יכולים להתבצע במהלך המחצית השניה של 2003.
אמנון דה-הרטוך: אין כאן עניין של רטרואקטיביות כי מבחן התמיכה קובע מפורשות כעת, ולהבנתנו כך צריך להמשיך ללא שינוי, שנתוני המיפקד הם אלה שיקבעו את אופן חלוקת התמיכה לכל שנת 2003.
: אני חושב שהתמונה מנקודת מבטו של משרד החינוך והתרבות היא מאוד ברורה.
: אני נותן את רשות הדיבור ליושב ראש המועצה.
: אגב, איך נבחר ראש מועצה, בבחירות, רוטציה?
4355: מזכירי תנועת הנוער בוחרים.
: כל כמה זמן?
4355: כל שנתיים בערך.
4355: קודם כל ניכנס לעניין הערכי לגבי תנועות הנוער.
4355: תנועות הנוער הציוניות שאני מייצג הן 12 תנועות נוער שעובדות תחת שולחן מעניין מאוד שמוצא דווקא הרבה במשותף של מועצת תנועות הנוער, וזה היום מערך בלתי פורמלי ענק שמוכר מסניפים, מעוזים, שבטים ברחבי הארץ.
4355: הם עושים פעולות מדהימות ברמות החברתיות.
4355: אפשר לומר ששקל של תנועת נוער הוא שקל שהולך נטו לשטח ולפעילות.
4355: זאת מערכת שהיא מאוד "רזה" מבחינה מנגנונית אבל מאוד "שמנה" מבחינת מדריכים, פעילויות ועומק שידוכים.
: סליחה שאני מעיר לך אבל אם אתה אומר "נכס היסטורי" אפשר להבין שהוא "פסה".
: אבל כשהם שהוא היה נכס היסטורי הוא עוד יותר תקף עכשיו.
4355: הוא אולי נכס לאומי של מדינת ישראל שאני חושב גם שאינטרס של מערכות המדינה שכל בן/בת נוער יגיעו לתנועות הנוער ויפעלו במסגרת שלהן.
4355: לגבי מהות המיפקד: אנחנו מאמינים שתנועות הנוער הציוניות מייצגות סוג מסוים של פעילות.
4355: אנחנו מאמינים שבינינו לבין עצמנו יש לנו את האפשרות לפעול יחד, להתמודד אחד עם השני על ליבו של בן/בת הנוער בארץ, ואנחנו מתמודדים עם זה מצוין.
4355: אבל כאשר אנחנו באים ונדרשים לצאת למפקד אנחנו באים ואומרים בצורה נחרצת שכדי לצאת למפקד מוצלח, אמין, שגם ישמור על תנועות הנוער הציוניות, יש צורך בהפרדת התקנה.
4355: לא נוכל, אי אפשר, לצאת למיפקד, לספירה או לבדיקה כאשר למעשה כללי המשחק הם שונים בתוך הארגונים עצמם.
4355: אנחנו יודעים שבין התנועות האחרות, שאני מכבד אותם, לא יכולות להיות חלק מהתקנה שלנו מכיוון שהם לא פועלים באותה שיטה שאנחנו פועלים.
4355: זאת הנקודה הראשונה שאנחנו צריכים לדון בה.
4355: אם אנחנו נצא למיפקד ללא ביטחון שתנועות הנוער הציוניות, בינן לבין עצמן, ישמרו על מעמדן, אנחנו נביא לחיסול הנכס הלאומי הזה.
4355: זה נקודה שצריך לקחת אותה בחשבון, אי אפשר להתעלם ממנה.
4355: אי אפשר להתעלם ממנה ולומר אנחנו נעבור את המיפקד בשם השוויוניות.
4355: זה לא שוויוני, אין פה שום דבר שוויוני, להיפך: תנועות הנוער הציוניות נפגעות פה בחוסר שוויון כי הן פועלות בשיטות מסוימות, כאשר הארגונים האחרים (שיש להם את הזכות המלאה לקבל את מה שהם רוצים) עובדים על חוקי משחק אחרים.