GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<טלאל אלקרינאוי: 2003 היה מענק איזון של 25 מיליון שקל, 24.9 מיליון ומספר התושבים היה 37,000 תושבים.
<טלאל אלקרינאוי: ב-2014 מענק האיזון 23 מיליון ומספר התושבים 56,000 תושבים.
<טלאל אלקרינאוי: זה אומר כמה הפגיעה קשה ברשויות המקומיות הערביות ברגע שמענק האיזון יורד ואז ההוצאה פר נפש הולכת וקטנה, וראינו את זה בשקף הקודם.
יוסף ג'בארין: יעקב, מרדכי כהן יושב בראש ועדה שאמרה לשקול נוסחה חדשה במערכת החינוך.
יעקב מרגי: אין ספק שצריך לעשות את זה.
<טלאל אלקרינאוי: רבותיי, מצוקת הדיור והעוני והאבטלה מורגשים גם בחלק גדול של השכונות.
<טלאל אלקרינאוי: ראינו בתים של 600 מטר, אבל עדיין מסתובבים בתוך השכונות ורואים את הצריפים ואת האוהלים ואת העוני וזה מביא כמובן לתוצאה בהישגים ובחינוך.
<טלאל אלקרינאוי: אני עובר רגע למפת שטחים והסכמות ברהט.
<טלאל אלקרינאוי: רבותיי, כדי שאנחנו נתאים את עצמנו לשנת 2040, בדרום רהט - - -
<עמירה חיים: אתה מוכר דירות?
<עמירה חיים: אפשר לקנות דירה?
<טלאל אלקרינאוי: פה באזור הזה יש בנייה עד 6 קומות.
מסעוד גנאים: זה כמו התכניות בדובאי.
<טלאל אלקרינאוי: יש בדרום רהט, אתה תראה בתים לא פחות יפים מדובאי, זה הפרויקט של 4,500 יחידות דיור.
<טלאל אלקרינאוי: פה אנחנו כבר מובילים תכניות לבניית מוסדות חינוך, בתי ספר, ואז יש לנו בדרך, בנינו בית ספר אחד יסודי באלפורת, בית ספר לחינוך מיוחד, בדרך שתי פרוגרמות לבית ספר על יסודי גם באזור.
<טלאל אלקרינאוי: גבולות השיפוט של העיר רהט, אנחנו הרחבנו בהסכמות בין רהט לבין בני שמעון ואני מבקש כאן את העזרה שלך.
<טלאל אלקרינאוי: פה זה חתום.
<טלאל אלקרינאוי: במקום לריב בין ערבים ויהודים, אמרנו בלי מריבות, בוא נעשה - - -
יעקב מרגי: נשתף פעולה, בהסכמה.
<טלאל אלקרינאוי: בהסכמה.
<טלאל אלקרינאוי: סיכמנו עם בני שמעון שהם מרחיבים את גבולות - - -
יעקב מרגי: מה הם שחררו לך?
יעקב מרגי: תראה לי מה הם שחררו.
יעקב מרגי: מה הם רוצים בהסכמה?
<טלאל אלקרינאוי: סיכמנו מצומת בית קמה עד לתראבין א-צנאע, כל מה שאתה רואה זה בהסכמות.
<טלאל אלקרינאוי: זה שטח הרחבה שרהט תהיה עכשיו 42,000 דונם.
<טלאל אלקרינאוי: בהסכמה התחלנו לתכנן בדרום רהט - - -
יוסף ג'בארין: זה מכפיל את השטח.
<טלאל אלקרינאוי: הכפלנו את השטח.
<טלאל אלקרינאוי: במקום לריב, סיכמנו עם בני שמעון והסכימו, חתמנו במעמד נשיא המדינה על הדבר הזה.
יעקב מרגי: אם סיגל עשתה בהסכמה והיא לא פראיירית.
<טלאל אלקרינאוי: היא לא פראיירית.
<טלאל אלקרינאוי: זה נעשה במעמד נשיא המדינה, סיכמנו על הדבר הזה, זה הועבר לשר הפנים, לשר הפנים הייתה מנכ"לית, היא זירזה את הדברים.
<טלאל אלקרינאוי: עכשיו הוא התחיל לקחת את העניין הזה, אבל זה נמשך הרבה זמן, אני רוצה את חתימת שר הפנים.
<טלאל אלקרינאוי: כל עוד שר הפנים לא חתם על זה ופורסם ברשומות אז זה - - -
יוסף ג'בארין: מה הטענה שלו?
יוסף ג'בארין: הוא מחכה לוועדה קבועה?
<טלאל אלקרינאוי: לא, הוא מינה ועדה על פי דין.
<טלאל אלקרינאוי: גם אם יש הסכמה, צריכים ועדת חקירה.
<טלאל אלקרינאוי: מינו ועדת חקירה, ועדת החקירה, ישבנו אנחנו ובני שמעון במשרד הפנים במחוז, מי שבא והתנגד להרחבת גבולות השיפוט זו הרשות להריסת התיישבות הבדואים.
<טלאל אלקרינאוי: ראית משרד ממשלתי מתנגד שבני שמעון תיתן לרהט הרחבה?
<טלאל אלקרינאוי: זו הייתה הרשות שהתנגדה.
יוסף ג'בארין: יש להם זכות להתנגד?
<טלאל אלקרינאוי: אין להם שום זכות.
<טלאל אלקרינאוי: הוועדה שמעה אותם, יש להם כל מיני תנאים.
<טלאל אלקרינאוי: במקום שהרשות הזאת תבוא ותקל על הרשויות הערביות בדרום היא באה ומקשה.
<טלאל אלקרינאוי: מה שאני מבקש ממך - - -
יעקב מרגי: אני אברר, אני אדבר - - -
<טלאל אלקרינאוי: השר דרעי הוא אחד השרים הטובים ביותר, אין מילים להגיד כל הכבוד לו על מה שהוא עושה.
<טלאל אלקרינאוי: מה שאני מצפה רק שהוא יאמץ ויחתום על ההסכמות ואז אנחנו במקביל התחלנו לתכנן 7,000 יחידות דיור בשטח הזה, בהסכמת בני שמעון.
<טלאל אלקרינאוי: זה עבר לוותמ"ל, בהסכמת הוותמ"ל - - -
יעקב מרגי: איך אתה עוזר לזוגות הצעירים?
יעקב מרגי: קיבלת שטח כפול עכשיו, עכשיו זוגות צעירים, איך אתה עוזר להם?
<טלאל אלקרינאוי: אז יש פה גם סבסוד.
<טלאל אלקרינאוי: יחידת דיור במגרשים בבנייה רוויה מגיעה למחיר של 43,000 שקל.
<טלאל אלקרינאוי: מי שקונה מגרש של שלוש וארבע יחידות מקבל סבסוד של 50%.
יעקב מרגי: יש תמרוץ לבנייה רוויה.
<טלאל אלקרינאוי: יש תמרוץ.
<טלאל אלקרינאוי: אני אומר לך, אנחנו ברהט בעניין הזה מקבלים הטבות של - - -
מסעוד גנאים: יש פה תכניות של בני ביתך, מחיר למשתכן?
<טלאל אלקרינאוי: אנחנו לא רוצים מחיר למשתכן.
<טלאל אלקרינאוי: יבואו שלושה-ארבעה אחים וייקנו ארבע יחידות דיור ואז יש במקום שזה עולה מיליון שקל, זה עולה חצי מיליון שקל.
<קריאה: זה כמו קבוצת משקיעים.
<טלאל אלקרינאוי: זה חשוב, זה מאוד משפחתי.
<טלאל אלקרינאוי: תעזור לי בדבר הזה.
<טלאל אלקרינאוי: זה עבר לוותמ"ל ונדיר שתכנית של 7,000 יחידות דיור עוברת לוותמ"ל, הוותמ"ל אושר והועבר לקבינט הדיור הממשלתי, בסוף החודש הזה הוא מגיע לקבינט הדיור הממשלתי.
<טלאל אלקרינאוי: ברגע שזה יהיה מאושר חסר לי רק החתימה של השר דרעי ואז אנחנו מתקדמים עם זה.
<טלאל אלקרינאוי: אנחנו מתכננים שביוני 2017 ישווקו כאן 7,000 יחידות דיור ואז זה פותר את מצוקת הדיור.
<טלאל אלקרינאוי: ראית את האוהלים והצריפים ואת המצוקה.
<טלאל אלקרינאוי: עד כאן המצגת.
<טלאל אלקרינאוי: כמובן שתמיד אנחנו מובילים, היכל התרבות הראשון במגזר הערבי בנגב.
<עמירה חיים: מקסים, אני חותמת מינוי.
<עמירה חיים: מה אתם עושים כאן?
<טלאל אלקרינאוי: סיכמנו עם מפעל הפיס, אנחנו כבר מוכנים עם תיק מכרז לפרויקט הזה, מי שתכנן את זה הוא אדריכל מוסטפא אבו רומי מסכנין.
<טלאל אלקרינאוי: הפרויקט הזה עולה 31 מיליון שקל, מימון מלא ממפעל הפיס.
<טלאל אלקרינאוי: בהתחלה הם נתנו מימון של 25 מיליון שקל, לפי האומדנים הראשונים מדברים על 31 מיליון שקל.
<טלאל אלקרינאוי: אתמול הייתה ישיבה עם עוזי דיין, ביקשנו עוד תוספת של 6 מיליון, הוא אמר לי, בגדול, אבל לא לציטוט, שהוא יהיה מוכן לתת 31 מיליון שקל.
<טלאל אלקרינאוי: כמובן הרצון לסייע בעוד 6 מיליון שקל, שאנחנו קראנו לו בהתחלה היכל התרבות הערבי ברהט, מפעל הפיס התנגד לשם, אולי נקרא לו 'היכל התרבות שמעון פרס' ואז נקבל עוד 6 מיליון שקל.
<טלאל אלקרינאוי: זו בריכת השחייה, גם כן 31 מיליון שקל, הראשונה במגזר הערבי בדרום.
<טלאל אלקרינאוי: ברוך ה' גייסנו את כל המשאבים, הקבלן עובד, העבודות מבוצעות, משרד הפנים, מירי רגב שנתנה ואני חייב להגיד לה תודה רבה ושר הפנים שנתן לנו ,
<טלאל אלקרינאוי: קיבלנו ממשרד הפנים גם כן 8 מיליון שקל ומירי רגב 8 מיליון וממשרד השיכון גם כ-10 מיליון שקל.
<טלאל אלקרינאוי: זו תהיה בריכת השחייה ואז אותם ילדים שבקיץ טובעים בים - - -
טלב אבו עראר: זה יהיה באיזה שנה?
<טלאל אלקרינאוי: בקיץ הבא שוחים בבריכה הזאת ויהיה פה גם חופשי, יהודים וערבים.
<עמירה חיים: ואנחנו נממן לימודי שחייה לכיתות ה'.
<טלאל אלקרינאוי: כל שנה טובעים כ-15 ילדים ו-15 בני נוער בים ובבריכה ואנחנו עכשיו, עם עמירה חיים, שהביעה נכונות לסייע בלימודי שחייה.
<עמירה חיים: אני מוכנה עכשיו ללמד אותם.
<עמירה חיים: אם אתה מסדר נסיעות לבאר שבע אני מוכנה מעכשיו.
<טלאל אלקרינאוי: אני, ברשותכם, רוצה לעבור לנקודה מאוד חשובה, היא בתחום המוניציפאלי.
<טלאל אלקרינאוי: אני מדבר על המצב המוניציפאלי ברשויות הערביות בדרום.
<טלאל אלקרינאוי: אם אנחנו לוקחים את ההכנסה מארנונה בעיר רהט, היא מגיעה ל-290 שקל פר נפש.
<טלאל אלקרינאוי: פשוט בלתי אפשרי.
<טלאל אלקרינאוי: 290 שקל אחרי מאמצים גדולים שאנחנו עושים ומגיעים ל-81% גביית ארנונה.
<טלאל אלקרינאוי: אם אנחנו משקיעים ברווחה, רק ברווחה, 415 שקל לנפש מטופלי רווחה ועוד 126 שקלים השתתפות עירייה מארנונה לנפש אנחנו במצב קשה.
<טלאל אלקרינאוי: אם אנחנו לוקחים את החינוך, השקעה בחינוך מהמדינה לפי 2013, 5,533 שקלים, מה אנחנו כעירייה משקיעים מהתקציב השוטף שלנו?
<טלאל אלקרינאוי: 7 שקלים, מנה פלאפל.
<טלאל אלקרינאוי: מנה פלאפל הרשות המקומית - - -
יעקב מרגי: רבותיי, כשאתם מדברים על פערים בחינוך הוא נוגע בנקודה.
יעקב מרגי: הוא מציף את הנקודה כפי שהיא.
<טלאל אלקרינאוי: אז כאן הפערים.
<טלאל אלקרינאוי: לא יעזור בית דין, כמה שעמירה חיים תיתן שעות ותיתן שעות, אין השקעה של הרשות המקומית בחינוך מהאמצעים שלה, כי אין לה אמצעים.
<טלאל אלקרינאוי: ואז המצב, שאם אתה לוקח השקעה פר תושב, לפי סקר שנעשה על ידי חברה שהיא מאוד רצינית, השקעה פר תושב ברהט היא 218 שקל.
<טלאל אלקרינאוי: קח את דימונה ליד, דימונה 647 שקל.
<טלאל אלקרינאוי: אז הם הביאו אותנו למצב, או שהמדינה מתקצבת את החינוך תקצוב דיפרנציאלי, או שהמדינה מוצאת פתרונות איך מקורות המימון של הרשות המקומית - - - כי אין לנו יכולות, אין לנו מאיפה.
<טלאל אלקרינאוי: הבוקר אני מקבל דיווח ממחלקת ה - - -
יעקב מרגי: כל הדיפרנציאלי, זו המטרה, אלא שיש מאבק כרגע מול הרשויות החזקות.
<טלאל אלקרינאוי: המאבק שמוביל אותו אריה דרעי, יבורך על כך, כי בלי זה תמיד הפערים ימשיכו להיות קיימים, בלי זה הנשירה תמשיך והמיצ"ב ימשיך והבגרות תמשיך ולא יהיו לנו יכולות להתמודד עם יכולות איך אנחנו משקיעים בחינוך מעבר למה שהמדינה נותנת.
<טלאל אלקרינאוי: ואז כאן הפער.
<טלאל אלקרינאוי: אם אתה לוקח את הנתונים שלאחרונה פורסמו, לצורך אינדיקציה, בין עשר הערים החזקות לבין עשר הערים החלשות, אתה לוקח מה שרשות מקומית משקיעה, אילת משקיעה מעבר למה שהיא מקבלת מהמדינה 2,661 שקל, רהט משקיעה 7 שקלים.
יעקב מרגי: אלה הפערים, החוזק של הרשות.
<טלאל אלקרינאוי: רמת השרון משקיעה 1,272 שקלים פר תלמיד ורהט משקיעה 7 שקלים, אז איך נוכל להדביק את הפער הזה ואת ההישגיות שקיימת במערכת שלנו?
<טלאל אלקרינאוי: לכן דרוש תקציב דיפרנציאלי וצדק חלוקתי, צדק חברתי בעניין הזה.
יעקב מרגי: אנחנו איתך בקטע הזה.
<טלאל אלקרינאוי: אני מקווה שהשר דרעי יחד איתנו בעניין הזה באמת יוביל את הדבר הזה כדי להביא לצדק חלוקתי.
יעקב מרגי: אם היית יודע איזה מלחמות היו רק על קרן הארנונה הזו, כשהוא יצא, מלחמת עולם.
יוסף ג'בארין: בסוף כמה סגרו?
יעקב מרגי: 400.
<טלאל אלקרינאוי: 400,000 ובינתיים יש הבעיה של הקיצוץ.
יעקב מרגי: הלוואי שכל משרדי הממשלה היו מתקצבים דיפרנציאלית כמו חינוך.
<טלאל אלקרינאוי: הכוונה, כשאנחנו מצפים לתקצוב דיפרנציאלי, הדרישה ממשרד החינוך, מגנאדי ותמיר בן משה, רבותיי, קיבלנו פה גם פרוגרמות וגם הכרה בצרכים, ראיתם את התמונה, אין לנו ספק שאתם עושים את המיטב ואת המרב, אבל יש כאן פערים גדולים, יש כאן אקלים בית ספרי.
<טלאל אלקרינאוי: לא דיברתי על אלימות, לא דיברתי על אווירה אחרת שקיימת במערכת החינוך, הגיע הזמן לתת משאבים רק לבינוי.
<טלאל אלקרינאוי: תאמינו לי, הבינוי הוא צו השעה שמחייב אותנו היום כדי לבנות מערכת חינוך טובה.
יעקב מרגי: אל"ף, תודה רבה.
יעקב מרגי: שלא יישמע, איך אומרים?
יעקב מרגי: יש מושג שמכלל ההן אתה שומע מה הלאו, מהכן אתה שומע מה הלא ומהלא אתה שומע מה כן.
יעקב מרגי: הפנתה את תשומת לבי גם עמירה, יש הבדל כשאתם רואים ראש מועצה שמחובר לנתונים, מתערב, מדבר, אכפת לנו וראינו הבוקר גם, בלי שמות, באוויר - - -
<קריאה: תתקדם.
יעקב מרגי: מה אני בא ואומר?
יעקב מרגי: הבעיות והאתגרים ידועים לגבי המגזר הבדואי, אין ספק שצריך וזה אינטרס במעלה הראשונה, ואני אומר את זה גם בדיונים, אינטרס במעלה הראשונה לצמצם את הפערים, חייבים לעשות הכול לצמצם.
יעקב מרגי: נכון, לא תמיד הכול בידיים של המדינה, אתה יכול לתת מה שאתה רוצה, לזרוק גם גשם, אבל אם אין ידיים שיקבלו את זה, ידיים נכונות, ידיים ראויות שיקבלו את השפע הזה אז הכול הולך לטמיון.
יעקב מרגי: יש פה, אין ספק, עיר, רהט בכלל זה אתגר אחד גדול לכל סוגיית ההתיישבות של הבדואים בנגב ודו הקיום בנגב בכלל ואין ספק שזה סיפור הצלחה.
יעקב מרגי: כמה שיש אתגרים ויש עוד הרבה מה לעשות, ויש מה לעשות בהרבה תחומים, זה סיפור הצלחה.
יעקב מרגי: לראיה, זה לא נעצר.
יעקב מרגי: אין ספק שהעיר צעירה, נגעת בנקודות הכי הכי הכי, עיר צעירה דורשת התייחסות אחרת.
יעקב מרגי: יש בה מצד אחד אתגר ויש גם סיכון בקטע הזה וצריך לתת את הדעת.
יעקב מרגי: אקלים בית ספרי.
יעקב מרגי: גנאדי, אנחנו גם נוציא את זה בסיכום, גם במחוז, כל מי שקשור בבינוי, שבו ביחד, שלבו ידיים עם מהנדס המועצה, עם ראש המועצה, לראות איך דוחפים, ולא רק, באמת.
יעקב מרגי: אני אומר לכם, אל תגלו לאף אחד, הנה אני אמרתי, פחות כיתה או שתיים, תנו להם אולם ספורט, תדאגו.
יעקב מרגי: אני יודע שזה לא אתם, תנו להם מגרש, תדאגו שזה יהיה, תובילו שילוב ידיים בין משרדי.
יעקב מרגי: תשלבו ידיים.
יעקב מרגי: משרדי הממשלה צריכים לדעת לדבר אחד עם השני, יוצאים לפרויקט כזה גדול, תחבר את משרדי הממשלה, כי מגרש משחקים לא פחות חשוב מכיתה.
יעקב מרגי: ותשתיות, תשתיות סביב בית הספר.
יעקב מרגי: רבותיי, זה רשויות מקומיות.
יעקב מרגי: ראינו את זה, זה חוזר על עצמו, במיוחד בחורף זה בעיה.
יעקב מרגי: חניות, צריך לעשות הכול, מה שאפשר.
יעקב מרגי: אני מכיר את מצוקת הקרקע, מכיר את התהליכים, איך עיר נבנית, זה לא סתם בונים שכונה חדשה.
יעקב מרגי: לי אין ספק שעכשיו בשכונות החדשות החניה כבר תהיה קודם לפני הבנייה, אבל צריך לראות איך נותנים מענה.
יעקב מרגי: אז לא יהיה חנה רכבך מתחת לכיתתך, זה יהיה במרחק של 100 מטר, אין מה לעשות, אבל שתהיה חניה לפחות, שהמורה יהיה רגוע שהמכונית שלו נמצאת במקום - - - וגם הבטיחות של הילדים וההגעה.
יעקב מרגי: אני אומר, רבותיי, יושבת איתנו פה עמירה ואנחנו עוקבים, אני שמח לשמוע שמבחינת מה שקשור לפדגוגיה יש רצון עז ונותנים ושפע, ולא מספיק, מה שאפשר לעשות עוד לעשות.
יעקב מרגי: בסיכום שאנחנו נוציא אנחנו נוציא סיכום משותף ואני אראה לכם את זה, גם לגבי לקייה, גם לגביכם, נוציא בכל מה שקשור, כל מה שראינו.
יעקב מרגי: אין ספק שמדינת ישראל בשנת 2016-17 לא צריכה לראות קרוונים, לא צריכים לראות מבנים יבילים בבתי הספר, במיוחד באזור הזה, בשעת חירום, הורה צריך לדעת, ילד צריך לדעת, מורה, שיש לה 30 ילד, צריכה לדעת בזמן חירום מה היא עושה איתם.
יעקב מרגי: אין ספק שצריך לעשות הכול.
יעקב מרגי: אני שמח שגם באבן סינא, גנאדי אמר לי שהפרוגרמה תהיה מוכנה עד סוף השבוע.
יעקב מרגי: אנחנו נמשיך לעקוב אחרי הפיתוח.
יעקב מרגי: אנחנו נוציא סיכום ונדרוש גם דיווחים לגבי ההסכם.
יעקב מרגי: אני לוקח את הבקשה שלך לגבי תכנית הגבולות עם שר הפנים, אני אעביר את זה אליו.
יוסף ג'בארין: לגבי הכיתות התקניות, יעקב, לגבי הכיתות הלא תקניות, זה יותר מ-200 כיתות.
<גנאדי קמנצקי: אני אתייחס.
<גנאדי קמנצקי: קודם כל מבחינה תקציבית אנחנו ניקח לתשומת לבנו את מה שעשית ואנחנו מקווים שבשנה הבאה, כשיש לנו תקציב מוגדל, דווקא למגזר הבדואי, במחוז הדרום, אנחנו נפתור הרבה בעיות.
<גנאדי קמנצקי: אבל אני רוצה לומר משהו שתלוי בעיר.
<גנאדי קמנצקי: אני חושב ואני מצפה שתהיה מצוקה גדולה של מגרשים זמינים.
<גנאדי קמנצקי: עכשיו, כשאתם קיבלתם מגרשים, קיבלתם קרקע נוספת לעיר, לדעתי חשוב לעשות תכנית מתאר אב למוסדות ציבור.
<גנאדי קמנצקי: חובה.
<גנאדי קמנצקי: ועל ידי זה זה יעזור לפתור, כי חלק זה לא רק נושא תקציבי ועכשיו הזמן.
<טלאל אלקרינאוי: יש לנו, בדרום רהט זה קיים.
<גנאדי קמנצקי: לדעתי זה צריך להיות רשום, לחייב לעשות תכנית אב למוסדות ציבור.
<גנאדי קמנצקי: כי אם יהיו מגרשים אני מאמין שתוך תקופה מוגדרת נוכל לעשות.
<טלאל אלקרינאוי: אתה שותף בתכנית המתאר של 2040.
<גנאדי קמנצקי: כן, אני שותף ואני אמרתי שם אותו דבר, אבל אתה ראית מה שהם עשו.
<גנאדי קמנצקי: בעצם הם לא עשו פרק חברתי בכלל, לדעתי.
יעקב מרגי: אם לא יהיה תכנון מוקדם ניתקל בעוד 20 שנה באותן בעיות.
<טלאל אלקרינאוי: לא, אנחנו עושים תכנית עכשיו.
יעקב מרגי: אני רוצה לסכם בנקודה אחת.
יוסף ג'בארין: יש עוד כמה נקודות.
<גנאדי קמנצקי: לא, אני סיימתי.
יעקב מרגי: רבותיי, אין ספק שצריך לעשות הכול ביחד, המחוז, יחד עם הרשות המקומית, יחד עם מחלקת החינוך פה, לראות איך מעלים את אחוז הזכאות בעיר ומצמצמים את הפערים בחינוך.
יעקב מרגי: צריך לעשות הכול לצמצם, אפשר לשבת, להתמקד בתכנית חמש שנתית.
יעקב מרגי: בשוטף אנחנו נראה שינויים מינוריים, צריך לעשות תכנית התערבות מיוחדת.
יעקב מרגי: יש לך את המשאבים, עמירה, צריך לשבת ולחשוב איך מרימים את המגזר בכלל ואת רהט בפרט ברמת הזכאות ואני חושב שזה מתבקש ואינטרס של המדינה וזה אינטרס של היושבים פה.
יעקב מרגי: אני רוצה להודות גם למנהלת הוועדה שלי, להודות לכל מי שהשתתף איתנו כיום היום וליווה אותנו.
יעקב מרגי: אני מסיים ואתן לחברי הכנסת.
יוסף ג'בארין: רק לא להחזיק אתכם יותר מדי.
יוסף ג'בארין: התחושה שלי, לגבי כיתות חסרות ותקניות, זה אולי באמת ניתן להתגבר על זה, אני שומע את הכוונות הטובות, אבל נראה לי שבסך הכול כלל התשתיות ואחוז של בגרות איכותית של 22, שאני מכיר עוד לפני שהגעתי לכאן, לדעתי הנקודה המרכזית זה תכנית נקודתית לרהט, כי היא משרתת את כלל האזור.
יוסף ג'בארין: ראינו, 10,000 תלמידים יש לכם מחוץ ליישוב.
יוסף ג'בארין: לכן אני חושב שתשקלו במשרד את האופציה - - -
יעקב מרגי: כדי לצאת מהתנודות הקבועות, חייבים תכנית ייחודית, אין ספק.
יוסף ג'בארין: אני מקווה שאת יודעת שרהט היום היא העיר השנייה בגודלה באוכלוסייה הערבית מבחינת נפשות ועכשיו היא תהיה הכי גדולה מבחינת שטח.
<טלאל אלקרינאוי: אני רק רוצה להעלות נקודה מאוד חשובה בפני חברי הכנסת ומנהלת המחוז, החינוך האקדמי, שאני לא התייחסתי אליו.
<טלאל אלקרינאוי: אחת הבעיות שאנחנו נתקלים בהן והתופעה המאוד חיובית היא זו שהבנות והצעירים הולכים לאקדמיה.
<טלאל אלקרינאוי: אנחנו לא עוד יותר מבינים שהכול פרוטקציה וכיתה י"ב עוזר, כדי לעקוף את זה, כי יש פה פסיכוטכני ויש פה שכר לימוד גבוה, הרבה מאוד סטודנטים לומדים ברשות הפלסטינאית.
<טלאל אלקרינאוי: כל בוקר, אתה מכיר את זה, נוסעים כ-2,000 סטודנטים מהדרום לחברון ולביר זית.
<טלאל אלקרינאוי: תוכנן כאן באזור התעשייה עידן הנגב, משותף לרהט, בני שמעון ולהבים, מכללה אקדמית.
<טלאל אלקרינאוי: סטטוטורית זה מאושר, המל"ג היו במספר ביקורים, עדיין הם לא מאשרים מכללה אקדמית באזור הזה.
<טלאל אלקרינאוי: אי אישור מכללה אקדמית זה ימשיך לדחוף את הצעירים שלנו - - -
יעקב מרגי: זה מל"ג, הם לא פה, תוציא לי פנייה מסודרת.
<טלאל אלקרינאוי: אני אוציא לך פנייה, אני אעדכן אותך גם.
<טלאל אלקרינאוי: אגב, אני אעדכן גם בזה שלא הכירו להם בתואר האקדמי עכשיו, זה עומד ותקוע.
מסעוד גנאים: דיברו איתנו כמה מהמורות אפילו.
מסעוד גנאים: אני רוצה להצטרף לברכות, הביקור הוא חשוב מאוד.
מסעוד גנאים: אנחנו היינו ברהט לפני כמה חודשים והתרשמנו מכל התכניות האלה ופה אני חושב שאנחנו יוצאים עם תכנית עבודה.
מסעוד גנאים: כולנו נשלב ידיים כדי לעזור לרהט, לאזרחי רהט, לתושבים ברהט.
מסעוד גנאים: כפי שאמרתי, רהט הפכה לסמל, ראש העיר היטיב להציג את הבעיה, את הפערים וכולנו ידענו שהעניין הוא לא רק עניין של חינוך.
מסעוד גנאים: אם זה אקלים של חינוך, אז זה גם משרד הפנים, גם המנהלת, גם כולם, כי בעיית האדמות, בעיית הכבישים, כל הבעיות האלה מצריכים גם משרדים שונים.
מסעוד גנאים: כולנו ביחד נעזור לרהט ונעזור לכל התושבים הערבים - - -
<טלאל אלקרינאוי: מאה אחוז.
<טלאל אלקרינאוי: עמירה, בבקשה.
<עמירה חיים: אני רוצה לומר שאכן יש פערים שמשפיעים מאוד על כל המערכות, אבל בין השאר גם מערכת החינוך.
<עמירה חיים: הפערים האלה הם באמת מאוד רציניים.
<עמירה חיים: אם אנחנו מסתכלים על העשור האחרון אז זה מהפך, אין מילה אחרת למה שקרה במגזר הבדואי.
<עמירה חיים: פה לא היו אפילו 10% בגרות לפני עשר שנים, מהלומדים, היום יש 66.1%.
<עמירה חיים: כשאתה לוקח מקום עם חסמים ופערים שאין מורים, אין זה, היום כבר יש, ברוך ה', ולקחת את כל המהלך הזה ולקדם את היישוב קדימה זה לוקח זמן.
<עמירה חיים: אם עומד מורה מול ילד ולא יודע ללמד אותו, וזה מה שהיה לפני עשר שנים, הוא לא ידע ללמד אותו, העביר את הזמן, גם היום לא כל המורים עם מוטיבציה מספיק גבוהה, לא כל המורים עם מוסר עבודה מספיק גבוה, אנחנו עדיין מלמדים אותם.
<עמירה חיים: והנה כאן מורים, חלקם מהצפון, שנה-שנתיים, אנחנו מכשירים אותם, הופכים אותם לטובים מאוד ובצפון חוטפים את מי שכבר טוב.
<עמירה חיים: שוב אנחנו מקבלים חדשים ושוב מקבלים צוות הוראה מאוד לא יציב - - -
<טלאל אלקרינאוי: זה נכון, זה את צודקת במאה אחוז.
<עמירה חיים: אני לא מצטדקת, לא מעניין אותי כלום - - -
יעקב מרגי: אבל חשוב לדעת את התנאים האובייקטיביים.
<עמירה חיים: כן, בדיוק.
<עמירה חיים: אני מסתערת קדימה, אבל שתדעו לכם, אנחנו כן עם תכניות מאוד מסודרות, תכניות חומש, שנתיות, חודשיות, מאוד מסודרות, ברור לנו גם לאן אנחנו רוצים להגיע.
<עמירה חיים: עכשיו, אני לא רוצה בשנה הבאה לעלות ב-20%, אני רוצה שכל שנה נעלה ב-5% וזה מה שאנחנו עושים, ואז אנחנו גם לא הורדנו את טוהר הבחינות, שיהיה ברמה טובה, אז זה מה שרציתי לומר.
<עמירה חיים: החלטת הממשלה 3708, שאנחנו ארבע שנים כבר פועלים לפיה, ארבע וחצי שנים עוד מעט, היא כינסה את כל משרדי הממשלה בשולחן עגול, אנחנו בשולחן עגול.
<עמירה חיים: מי שהקים את השולחן הזה זה דורון אלמוג ממשרד ראש הממשלה וזה היה יוצא מן הכלל ויצאנו לדרך נכונה.
<עמירה חיים: עכשיו משרד החקלאות ממשיך את המתווה.
<עמירה חיים: התכנית מאוד מסודרת, מאוד מובנית, 125 מיליון לחמש שנים.
<עמירה חיים: אני אישית הגעתי לכל רשות מקומית, מול כל מנהיגי החינוך כאן, שהם מנהלים, מורים, עובדים סוציאליים ופסיכולוגים ופרסנו תכנית משותפת שנבנתה ביחד כדי לראות איפה אנחנו ולאן אנחנו הולכים.
<עמירה חיים: ממש מדויקת, בכל התחומים, הפורמלי, הבלתי פורמלי, נשירה, חינוך מבוגרים.
<עמירה חיים: את מרב הכסף קיבלה העיר רהט וצריך לומר שאנחנו מתקדמים, לא מספיק, אנחנו ממשיכים.
<עמירה חיים: אנחנו עכשיו מסיימים לכתוב את התכנית של החלטת הממשלה החדשה, תכנית האתגרים לחמש השנים הבאות שגם תיתן את - - -
<טלאל אלקרינאוי: נכון, 922.
<עמירה חיים: האתגרים גדולים.
<עמירה חיים: הרשות המקומית, עם ההורים, צריך קצת יותר להכניס ולערב את ההורים, אף אחד לא דיבר על ההורים.
<עמירה חיים: חבר'ה, המחקרים הכי פשוטים של החינוך אומרים שאבא או אמא מסתכלים ככה על המחברת של הילד, הוא עושה לו ויש על המחברת, כבר עולים לו ההישגים הלימודיים.
<עמירה חיים: הורים לא מגיעים לאספות.
<עמירה חיים: צריך לתת איזה שהיא מעטפת נוספת למערכת החינוך הפורמלית שאנחנו מביאים, ככה קצת מבפנים, וכולנו ביחד נשנס מותניים.
<עמירה חיים: תודה רבה לאנשים של המחוז, אחד אחד כאן, בעוצמה כל כך, יושבת כאן אשרה שלייפר, מפקחת המחוז, ניר שמואלי, סגן מנהלת המחוז, כולם היו כאן כל היום.
<עמירה חיים: עטיה, מפקח של היישוב כאן, יושב כאן אסמעיל, שהוא המפקח של החינוך המיוחד, יושבת כאן נג'וא, המפקחת על הייעוץ הבכיר, בני מלכא שמתכלל את כל עבודת הממשלה, יהודה רשף שאחראי על הבטיחות ונמצא כאן, רמזיה שהייתה כאן כל היום וליוותה אותנו, מוחמד אלהיב שנמצא כאן איתנו, מוחמד אלקרינאוי שנמצא כאן איתנו.
<עמירה חיים: ואני רוצה לומר תודה רבה - - -
יעקב מרגי: קיבלו אותך בלקייה, למרות האלקרינאוי?
<עמירה חיים: אני רוצה לומר תודה רבה לראש העיר, כי אנחנו כאן רואים עיר עם ראש עיר שאכפת לו באמת.
<עמירה חיים: זה משהו אחר לעבוד ברהט, זה משהו אחר, אנחנו יד ביד, אוהבים מאוד מאוד לעבוד איתך.
<עמירה חיים: וצריך גם להגיד תודה רבה ליושב ראש ועדת החינוך של הכנסת.
<עמירה חיים: אני אולי לא אמרתי לך את זה בעבר ככה בפומבי, אבל צריך לומר המון המון תודה כי האכפתיות שלך מהדרום בולטת והאכפתיות שלך האמיתית לצמצום פערים - - -
יעקב מרגי: זה סיור שני במגזר הבדואי.
<עמירה חיים: - - - היא בעצמות שלך והאהבה שלך לקידום המגזר הבדואי כל כך אמיתית שאנחנו חוברים ביחד בשמחה לכל החלטה ולכל דבר.
<עמירה חיים: ומעבר לזה שאתה אדם חכם ונבון, אבל זה ככה - - -
יעקב מרגי: את מוכנה לתת לי את זה בכתב?
יעקב מרגי: כי המורה שלי בכיתה - - -
<טלאל אלקרינאוי: תן לד"ר אלהיב.
<טלאל אלקרינאוי: אנחנו רוצים אולי לשמוע אותך במשפט.
<מוחמד אלהיב: כבוד ראש העיר, כבוד היושב ראש, עשינו באמת סיור, התרשמתם היום, גם מהישגים, שמעתם את כל המנהלים, אף אחד לא דיבר על משאבים פדגוגיים טהורים, עיקר הבעיה ששמענו אותה מכל המנהלים, מכל ראשי הרשויות ועוד נשמע אותה במקומות אחרים זה הנושא של התשתיות והצד הפיזי, גם דרכי הגישה, כמו שראינו, וגם הצד הפיזי.
<מוחמד אלהיב: עיקר הפוקוס צריך להיות שם.
<מוחמד אלהיב: אם ועדת האתגרים החדשה, לא 922, יש לנו תכנית חדשה עכשיו, 3708, יריב מן, חברנו היקר, נמצא שם ומרכז - - -
<עמירה חיים: מוביל את זה.
<מוחמד אלהיב: - - - מרכז, מקדם את כל התכנית החדשה, היא תונח על שולחן הממשלה, אני מניח בחודש הקרוב, יחד עם שר החקלאות שרק לפני פחות משבוע ישבנו איתו, יש תקציב תוספתי הרבה יותר גדול ממה שהיה עד עכשיו, יהיה תקציב, ההצעה שהובטחה לנו מראש הממשלה לפני פחות משבוע, ראש הממשלה הנחה את מנכ"לו, את מנכ"ל משרד ראש הממשלה, להוסיף עוד תקציב נוסף, כי היה לנו תקציב לבינוי וגנאדי יודע על תקציב מסוים, ירד חלק מהתקציב הזה של הבינוי לטובת פדגוגיה, כי נפגעה הפדגוגיה, לא רצינו לפגוע בשום פנים ואופן בפדגוגיה, אז אנחנו מנסים קצת עכשיו, עוד פעם, להוסיף תקציב של הבינוי וזה הכיוון.
<מוחמד אלהיב: צריך לחזק את המגזר הבדואי, אנחנו לא במקום שווה עם המגזר היהודי, לא במקום שווה עם המגזר הערבי בצפון ולא במקום אחר, צריך לתת העדפה מתקנת למגזר אחרת אנחנו נישאר במינוס אחד גדול.
<מוחמד אלהיב: תודה רבה.
יעקב מרגי: אני רוצה להודות למנהל בית הספר ולצוות המורים על האירוח ולתלמידים החמודים שהסתכלו מה זה שיעור באזרחות, שיעור בדמוקרטיה, של ועדה בכנסת.
<טלאל אלקרינאוי: תודה רבה, חברים.
יעקב מרגי: מבחינתי אנחנו למדנו היום, לקחנו כלים לעבוד איתם.
יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, 15 במאי 2017, י"ט באייר תשע"ז, הנושא: נוהל לבחירת גורם מפעיל או להעברת בעלות של מוסד חינוך על ידי רשויות מקומיות.
יעקב מרגי: הסוגיה הזאת התגלגלה, אם אפשר לומר, מכוח איזה אינרציה מסוימת או התנהלות שגם המשרד, גם השלטון המקומי, קיבע וכשכבר העגלה נסעה ויצאה מהרציף ואנחנו התחלנו לשאול שאלות איך זה עובד, הסתבר שכל רשות מקומית פעלה פחות או יותר לפי שיטה כזו או אחרת כשבליבה הרציונל הוא אותו רציונל.
יעקב מרגי: אנחנו חשבנו שזה לא נכון שזה יהיה כך ודיברנו על כך רבות ואני מבין שהמשרד הכין נוהל בחירת גורם מפעיל.
יעקב מרגי: שלא תטעו, המשרד לא יזם את הדיון הזה, אנחנו ביקשנו לקיים דיון על הנוהל הזה כאן בוועדה לאור דרישות.
יעקב מרגי: אני חושב שמשרד ממשלתי הוא גוף, לפרסם נוהל, אני חושב ששייך לקיים דיון בנושא הזה כי אני חושב שזה טוב, גם לנוהל, גם למשרד וגם לציבור, שדבר כזה עולה לדיון.
יעקב מרגי: מי יציג לנו אותה?
<דודי מזרחי: אני.
יעקב מרגי: אז תציג את המצגת ולאחר מכן נפתח לדיון וניתן רשות דיבור לכל מי שירצה להשתתף.
יעקב מרגי: בבקשה, תציג את עצמך ותציג את המצגת.
<דודי מזרחי: בוקר טוב.
<דודי מזרחי: שלום לכולם, לי קוראים דודי מזרחי, מנהל אגף התקציבים של משרד החינוך.
<דודי מזרחי: אני אציג בקצרה בעשר הדקות הקרובות, אם ניתן, את הנוהל המשותף של משרד הפנים ומשרד החינוך בכל הנוגע לבחירת גורם מפעיל או העברת בעלות בחטיבה העליונה, על כל המשתמע מכך.
<דודי מזרחי: קצת רקע.
<דודי מזרחי: כל החטיבה העליונה במדינת ישראל, כל התיכונים, הם במעמד מוכר שאינו רשמי כאשר המדינה מתקצבת ב-100% את שכר הלימוד.
<דודי מזרחי: חריגים לעניין זה מספר בתי ספר בודדים שמסיבות היסטוריות מוגדרים כרשמי, אבל ככלל הרוב המכריע של בתי הספר מוגדרים כמוכרים שאינם רשמיים.
<דודי מזרחי: אם אני מסתכל על כל התיכונים במדינה, כ-40% מופעלים במישרין על ידי הרשויות המקומיות ו-60% מופעלים על ידי גורמים פרטיים, זה יכול להיות גורמים כגון אורט, עמל, אמי"ת ושורה ארוכה של בעלויות שעוסקים בכך.
יעקב מרגי: זה נכון לומר שכל החינוך המוכר שאינו רשמי על תיכוני מתוקצב 100%?
<דודי מזרחי: מבחינה נורמטיבית, צריך להגיד, אנחנו מתקצבים ב-100% את כל שכר המורים וכל מה שנוגע לתקציב המנהלות, המזכירים, השרתים, התקצוב של משרד החינוך עומד על 87% והיתרה צריכה להשלים הרשות המקומית בהתאם לנוהג הקיים.
<דודי מזרחי: אני רוצה בסקירה זריזה, אנחנו היינו עדים לכך שהחל משנת 2012, היה ברקע גם בג"צ, משרד הפנים הוציא הבהרה לכל הרשויות המקומיות שהן מחויבות לקיים מכרזים להפעלת בתי ספר.