GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יפה זילברשץ: אני אגיד על כך מילה נוספת – בעקבות כך, מעבר לתוכנית שאני מציגה, אני רוצה להגיד כאן לוועדה שאנחנו במל"ג ות"ת מתחילים בתהליך למידת עומק מאוד גדול, בשיח מפרה שכבר החל בין נציגי אוניברסיטאות למכללות, לדעת מי אנחנו, מה זו מכללה, מה היא נועדה לעשות, מה מקומה בתואר הראשון, מה היא אמורה לעשות במחקר, איך להתייחס אליה, ובמקביל- גם להתייחס לתואר הראשון באוניברסיטאות ולהבין – אולי הוא צריך להיות עם אוריינטציה יותר מחקרית, אולי לאו דווקא לרוץ אחרי סטודנטים וכן לכוון אותם פרופסיונלית למכללות.
<יפה זילברשץ: אנחנו לא רוצים לשבת כרגולטור בהרי ירושלים ולהפיל את הדברים הללו כלפי מטה.
<יפה זילברשץ: אנחנו עובדים ביחד עם ראשי המוסדות לנסות ליצור אמנה והבנה כדי להציל את מדינת ישראל עם אסטרטגיה נכונה לכבוד ה-5 שנים הבאות.
<יפה זילברשץ: לשאלתך לגבי מספר המוסדות, זה מאוד דומה לפרופורציה של מספר התלמידים.
<יפה זילברשץ: ב-1990 אנחנו בסך הכל עם 21 מוסדות.
<יפה זילברשץ: היה לנו שיא ב-2013 של 67 מוסדות ואנחנו נמצאים היום עם 63 מוסדות, 9 אוניברסיטאות מחקר, 20 מכללות מתוקצבות, 13 מכללות חוץ תקציביות ו-21 מכללות אקדמיות לחינוך.
<יפה זילברשץ: המכללות האקדמיות לחינוך היו כל השנים תחת פיקוח מלא.
<יפה זילברשץ: הם קיבלו את האישורים המל"גים למתן תואר מהמל"ג, אבל כל הניהול שלהם עבר דרך משרד החינוך ולא דרך ות"ת.
<יפה זילברשץ: בתהליך ארוך, שאני כבר כמעט קיבלתי אותו מן המוכן, היתה החלטה – עוד בקדנציה של פרופ' טרכטנברג, להעביר את המכללות לחינוך לתקצוב ות"ת, ואנחנו בפועל בתחילת הקדנציה שלי התחלנו לבצע את זה.
יעקב מרגי: מה אחוז הביצוע, כבר?
<יפה זילברשץ: זה עוד לא נסגר, אבל עברו 3.
<יפה זילברשץ: עכשיו אנחנו ממש נמצאים – ממש, יש לנו תוכנית עבודה מאוד מסודרת.
<יפה זילברשץ: זה תהליך, והתהליך עד סוף החומש אמור להסתיים.
<יפה זילברשץ: איך הוא אמור להיראות?
<יפה זילברשץ: אנחנו באים ואומרים את הדבר הבא: המערכת התפתחה, מספר הסטודנטים גדל, עדיין – מספר המוסדות גדול מדי מעבר למה שצריך במדינת ישראל.
<יפה זילברשץ: זה מבחינה אסטרטגית גוזר כמה דברים: התעקשות די גדולה, ולא תמיד זה קל, מול המערכת הפוליטית, לא למהר לפתוח מוסדות חדשים להשכלה גבוהה.
<יפה זילברשץ: אין צורך.
<יפה זילברשץ: עדיף לנו לכווץ ולהעמיק מאשר להתפשט ולהתרחב, ולקבל מוסדות שבעצם מגרדים חתכי אוכלוסייה שאולי צריכים לקבל הכשרה, אבל לא בהכרח הכשרה אקדמית.
<יפה זילברשץ: אז בכל מקרה, הובלנו את המהלך של מעבר של מכללות לות"ת, דרך תהליך שאנחנו מבקשים מהמכללות האלה להתאחד או בינן לבין עצמן, או עם מכללה כללית, או, אפילו – על הפרק יש לנו איחוד בין מכללות לחינוך ובין אוניברסיטאות.
<יפה זילברשץ: זה מתכתב מאוד עם דוחות שקיבלנו על מחלקות לחינוך באוניברסיטאות שדווקא בנושא הכשרת מורים – זה לא חלק מאוד חזק שלהם, ויכול להיות שדווקא הידע שנתמך במה שהיה קרוי "סמינרים" ומה שנקרא היום "מכללות לחינוך", אם הוא יהיה בשיתוף עם העבודה באוניברסיטה, יכול להיות שהוא יניב הרבה מאוד תועלת.
<יפה זילברשץ: אז כל העסק הזה נמצא בתהליך מאוד מתקדם.
<יפה זילברשץ: אנחנו עובדים עליו, וזה דבר שאפשר לנהל עליו דיון עצמאי, אם זה יעניין אותך, חבר הכנסת מרגי.
<יפה זילברשץ: אם כי זה משהו שיקרה כנראה בהיקף קטן יותר, בין מוסדות להשכלה גבוהה, לאו דווקא מכללות לחינוך.
<יפה זילברשץ: יש לנו על הפרק ממש בתהליך איחוד בין מכללה להנדסה ובין אוניברסיטה.
<יפה זילברשץ: זה נמצא בשלב די מתקדם.
<יפה זילברשץ: מכללת בראודה נמצאת במגעים די רציניים עם אוניברסיטת חיפה כדי להיות הפקולטה להנדסה של עירית חיפה.
<יפה זילברשץ: אנחנו מקווים שהתהליך הזה יצליח, ושהוא יהיה סנונית ליתר המוסדות לחשוב על צירופים ולהתכתב עם האסטרטגיה המאוד מאוד ברורה שאנחנו מובילים בנושא הזה.
<יפה זילברשץ: עוד דבר שקשור ליעילות של המערכת – אי אפשר היום בלי דאטה ובלי אינטרנט.
<יפה זילברשץ: אנחנו השקנו אתר חדש למל"ג, למערכת ההשכלה הגבוהה.
<יפה זילברשץ: באתר הזה בעצם קבענו קהלי ידע שהאתר ישרת אותם, שהוא ייתן מידע לסטודנטים, מידע לסגל האקדמי ומידע למוסדות.
<יפה זילברשץ: כל אחד מהגופים האלה הוא קהל יעד אחר ומגיע לו שיהיה לו את כל המידע על זה.
<יפה זילברשץ: תארו לעצמכם שאם סטודנט רצה ללמוד מנהל עסקים הוא לא יכול היה בלחיצת כפתור ללחוץ ולראות איפה כל הדברים האלה מתקיימים במדינת ישראל.
<יפה זילברשץ: היום הוא יכול, ונמצא אתנו כאן הדובר החדש של מל"ג-ות"ת שלקח על עצמו להפוך את הכלי הזה לכלי חזק, אפקטיבי, שמדבר עם הסביבה.
<יפה זילברשץ: אנחנו עוסקים הרבה מאוד במערכות לניטור פרסומים, ליצירת האחדת העברת ידע בין המוסדות אלינו ובינם לבין עצמם, כלומר, כל הנושא של האינטרנט והמחשוב הוא חלק מאוד רציני בעבודה שלנו, בחומש הזה.
<יפה זילברשץ: אז אלה הדברים המרכזיים לגבי ייעול וחיזוק המערכת.
<יפה זילברשץ: עקרונות יסוד מנחים לגבי אזרחים ושוק התעסוקה.
<יפה זילברשץ: השקף הזה הוא שקף שבעצם מראה לנו מה קרה בחומש הקודם.
<יפה זילברשץ: האמת היא שהקריאה להגדלת מספר התלמידים במקצועות ההייטק התחילה עוד לפני החומש הזה.
<יפה זילברשץ: היא הצליחה מאוד במכללות ופחות באוניברסיטאות.
<יפה זילברשץ: אחוז הגידול באוניברסיטאות בכל מקצועות ההייטק – מקצועות ההייטק אנחנו מגדירים כהנדסת אלקטרוניקה, הנדסת מחשבים, מדעי המחשב, data sciences, שיש להם גרעין ריאלי מספיק חזק בתוכם – גדלו בסך הכל ב-14%.
<יפה זילברשץ: היתה על זה ביקורת בממשלה, מוצדקת.
<יפה זילברשץ: השוק משווע לכוחות עבודה בתחום ההייטק בכלל, לכוחות עבודה ברמה גבוהה מאוד בפרט, ולכן האוניברסיטאות לצד המכללות חייבות להרים כאן את הכפפה.
יעקב מרגי: וכוחות הוראה איכותיים, גם במוסדות להשכלה גבוהה, במקצועות האלה.
<יפה זילברשץ: בצד שמאל אתה רואה את מפת הדוקטורנטים, כי כוחות הוראה, בעצם, צומחים מדוקטורנטים.
<יפה זילברשץ: כשאנחנו באים ועושים תוכנית להגדלה אנחנו לא מתייחסים רק לסטודנטים, אנחנו מתייחסים גם לתלמידי מחקר, כי תלמידי המחקר תוך 3 שנים הם בעצם המורים שלנו, המרצים שלנו.
<יפה זילברשץ: לכן, הגידול במספר הסטודנטים, מבחינת המוסדות – יש כאן, אני רואה, נציגי מוסדות להשכלה גבוהה – צריכים להבין שזה לא רק תמרוצים על תלמידים, כמו שקיבלתם בקול קורא שלנו – זה גם תמרוצים לקליטת סגל, להגדלת התעריף לתלמידי מחקר בתחומים האלה כדי שבעצם המערכת לא רק תצמח בהנפקת תלמידים בכיתות מאוד גדולות, אלא שיהיו לה תשתיות עומק רציניות.
<יפה זילברשץ: זה כמובן גם משפיע על המחקר.
<יפה זילברשץ: תזכרו את השקף הזה, אני אתייחס אליו כאשר אגיע למחקר.
<יפה זילברשץ: עוד דבר שמתכתב עם צרכי המשק, וזה דבר שהזכרתי בהקדמה שלי – הוא מתייחס בעצם לאחוז האוכלוסיות השונות, חלקם באוכלוסייה במדינת ישראל לעומת חלקם במספר הלומדים.
<יפה זילברשץ: כאן אנחנו רואים שבאוכלוסייה היום במדינת ישראל יש לנו כ-21% מיעוטים, 11% חרדים - - -
חנין זועבי: את מתכוונת לערבים?
<יפה זילברשץ: ערבים, בדואים ואחרים.
<יפה זילברשץ: אני רוצה לכלול הכל.
חנין זועבי: אז ערבים.
חנין זועבי: יש ישות כזו.
<יפה זילברשץ: אין לנו בעיה עם הישות, אנחנו רק מתכוונים לכלול כל מי שהוא מיעוט במדינת ישראל, ערבים ואחרים.
חנין זועבי: אנחנו מבקשים לקרוא לנו ערבים.
<יפה זילברשץ: אחרי שנבדוק שזה רק ערבים, נקרא לזה בשקף הזה "ערבים", וכשנדבר עליכם באופן ישיר נקרא לכם "ערבים".
<יפה זילברשץ: אז יש לנו אחוז של מיעוטים – 21%, חרדים – 11% ויוצאי אתיופיה 1 פלוס 7.
<יפה זילברשץ: לעומת זאת, אנחנו רואים בהתפלגות הסטודנטים ש-14% מהסטודנטים הם בני מיעוטים, בעיקר ערבים, ואנחנו רואים שאצל החרדים, למרות שהם 11 או אולי אפילו 12% מהאוכלוסייה, רק 3% נמצאים בהשכלה הגבוהה.
<יפה זילברשץ: גם האתיופים עדיין לא מיצו את הפוטנציאל שלהם באוכולוסייה.
<יפה זילברשץ: מל"ג-ות"ת בחומש הקודם, בהנהגתו של פרופ' טרכטנברג התחילה מהלכים מאוד מאוד יסודיים והוליסטיים שמתייחסים לטיפול בהגעת האוכלוסיות האלה למערכת ההשכלה הגבוהה ממקום שלא רק יהיה מספרי, אלא יהיה מהותי, שיטפל משלב התיכון ועד שלב ההשמה לעבודה בהגעת האוכלוסיות האלה להשכלה הגבוהה, ממקום שלא ר יהיה מספרי אלא יהיה מאוד מהותי – שיטפל משלב התיכון ועד שלב ההשמה בעבודה, בהגעה של האוכלוסיות אל ההשכלה הגבוהה.
<יפה זילברשץ: ההישגים שאתם רואים בשקף השמאלי הם ההישגים שהגיעו אליהם בחומש הקודם ובחומש הזה אנחנו לוקחים על עצמנו להמשיך את הדרך, לשפר, במידה משמעותית את התוצאות.
<יפה זילברשץ: יש לנו הרבה ביטחון שנצליח, לאור ההצלחות של החומש הקודם.
<יפה זילברשץ: היינו שמחים – הקצבנו לעצמנו יעד שנאמר כאן בוועדה, של 17% מבני המיעוטים שיהיו בתוך המערכת של ההשכלה הגבוהה, 6% מהחרדים – שזה הכפלת מספר החרדים שלומדים במערכת ההשכלה הגבוהה, ובנושא של יוצאי אתיופיה – הם טופלו על ידי משרד הקליטה וגם, מהחדר הזה יצאה בקשה שמל"ג-ות"ת ייקחו על עצמם את הטיפול לאור הניסיון שיש להם עם אוכלוסיות אחרות.
<יפה זילברשץ: נמצא כאן הצוות המקצועי שלי ששוקד בימים אלה על בניית התוכניות בנושא, ואנחנו אופטימיים מאוד שנוכל לעבוד ביחד.
<יפה זילברשץ: הנושא הבא מתייחס לנושא המגדרי.
<יפה זילברשץ: כאן יש נתונים מאוד מאוד מעניינים.
<יפה זילברשץ: בכל התארים היום אחוז הנשים בלימודים גדול מאחוז הגברים.
<יפה זילברשץ: בתואר הראשון – 56%, בתואר השני יש 61% נשים ובתואר השלישי אפילו 63%.
<יפה זילברשץ: יש כמה דברים מעניינים להגיד על הדבר הזה.
<יפה זילברשץ: לכאורה, הנה מה טוב ומה נעים, סיימנו את העבודה.
<יפה זילברשץ: אבל כמה דברים שמפלחים את המידע על הנושא הזה מראים כך: שיש הטיה מגדרית חיובית גדולה מדי לגבי נשים במקצועות עזר רפואיים ובמקצועות הכשרה להוראה.
<יפה זילברשץ: 82% מהנשים לומדות הוראה, מבין הלומדים, ויש לנו 80% במשרות עזר רפואיים.
<יפה זילברשץ: לעומת זאת, כשאנחנו מגיעים למה שקראו פעם "המקצועות הריאליים" או הכשרה פוטנציאלית לשוק ההייטק, גם בלימודים הפיזיקליים, גם במתמטיקה וגם בהנדסה, עדיין, אחוז הנשים נמוך.
<יפה זילברשץ: הצהוב למעלה והצהוב למטה מראים הטיה שאינה טובה לכיוון אחד ואינה טובה לכיוון אחר, ויש כאן הרבה מאוד עבודה.
<יפה זילברשץ: חלק מהעבודה שלנו בתוכניות להייטק מתכתבת מאוד עם הנושא המגדרי ומטפלת בו גם שם.
<יפה זילברשץ: זאת אומרת, אנחנו לא מטפלים במגדר כמגדר, כדבר עצמאי, אנחנו מתייחסים לנושא המגדר בכל דבר שאנחנו רוצים בעצם לקדם, ויש לנו כאן עדיין עבודה גדולה.
יעקב מרגי: כשמציגים את הנושא המגדרי, לה לא כותבים את חלקם באוכלוסייה, כדי שנוכל לנתח את זה יותר מדויק?
<יפה זילברשץ: חצי, בערך, מהאוכלוסייה.
<יפה זילברשץ: נושא נוסף בהקשר הזה, שעדיין לא בא על פתרונו – עד כמה שאנחנו רואים עדיין שמספר הדוקטורנטיות יותר גדול ממספר הגברים, שבעצם אנחנו מגיעים למערכת ההשכלה הגבוהה, מספר הנשים שמגיעות להיות פרופסוריות מן המניין – אתם יודעים, פרופסור מן המניין זה חבר סנאט, זה אנשים בהבשלה האקדמית הגבוהה ביותר שלהם, מספר הנשים עומד על פחות מ-20%, נכון להיום, בממוצע, במוסדות.
<יפה זילברשץ: 63% דוקטורנטיות, פחות מ-20% פרופסוריות מן המניין, שלא לדבר על זה שגם בעמדות הניהול, יש לנו נשיאה אחת של אוניברסיטה - - -
יעקב מרגי: זה נמדד, בעשור האחרון, אם יש לנו מגמה מסוימת?
<יפה זילברשץ: יש לנו שקף עם נתונים.
<יפה זילברשץ: יש שיפור - - - זה כבר השיפור.
<יפה זילברשץ: זה היה יותר גרוע, יש שיפור, אבל עדיין שיפור קטן מאוד.
<יפה זילברשץ: יש כאן עבודה מאוד מאוד רצינית.
<יפה זילברשץ: אני יכולה להגיד שיש כאן גם שיתוף פעולה מאוד יפה מצד קרנות פילנתרופיות – אני לא יודעת אם נציגים שלהם נמצאים כאן.
<יפה זילברשץ: אתמול היינו בערב של קרן רוטשילד שנתנה סכומי ענק לנשים דוקטורנטיות, היה ערב מרשים בצורה בלתי רגילה.
<יפה זילברשץ: נשים מכל שכבות החברה הישראלית וכל הרבדים.
<יפה זילברשץ: הרבה קרנות פילנתרופיות נותנות יד לות"ת ומאוד מאתגרות אותנו בעניין הזה.
<יפה זילברשץ: שוב, כמו שאמרתי, הנושא הזה יהיה ממש בראש מעייננו, ואנחנו מאוד מקווים שיהיו תוצאות גם בהטיה של נשים ללימודים במקצועות שהם מקצועות מדעיים וגם בהפניה ל - - - אז בעצם דיברנו על המערכת שלנו כמערכת, על צרכים לאומיים בשוק התעסוקה.
<יפה זילברשץ: בדרך כלל, הביטוי עד עכשיו היה – איכות הוראה.
<יפה זילברשץ: אני חושבת שאיכות הוראה היא חלק והיא לא ממצה את כל נושא ההוראה.
<יפה זילברשץ: היא חשובה ביותר, אבל אנחנו בעצם אמורים להתייחס לנושא של חדשנות בהוראה, ובהקשר הזה אני רוצה להגיד כמה מילים.
<יפה זילברשץ: בעצם, אנחנו מחלקים את כל הנושא של הוראה או – נגיד עוד מילה מקדימה: כל מה שדיברנו עליו עכשיו, על צרכי המשק ועל ייעול המערכת וכל הדברים האחרים, הוא למעשה מה שאנחנו קוראים – גאווה מקצועית.
<יפה זילברשץ: ה-third mission של המוסדות להשכלה גבוהה.
<יפה זילברשץ: צריך לזכור את הדבר הבא, שבסך הכל מוסדות להשכלה גבוהה, המשימה הלאומית הראשונה שלהם היא לפי הסדר הבא: ליצור ידע ולהעביר ידע.
<יפה זילברשץ: ליצור ידע זה המחקר, שעוד מעט נדבר עליו.
<יפה זילברשץ: להעביר ידע – זו הוראה, שאנחנו הולכים לדבר עליה עכשיו, וכל הדברים האחרים שהמערכת, זו המערכת שמתוקצבת על ידי המדינה ומתחברת למדינה, לוקחת על עצמה מבחינת יעדים – הם למעשה חשובים, אבל הם למעשה הנדבך השלישי, הפרק השלישי בעבודה.
<יפה זילברשץ: אז אני מתייחסת כרגע – הלכנו מהפרק השלישי לפרק השני שהוא ההוראה, ונסיים במחקר.
<יפה זילברשץ: אני רוצה להתייחס ולהגיד כמה מילים לנושא ההוראה.
<יפה זילברשץ: הנושא הראשון הוא נושא של שיפור איכות ההוראה במשמעות הקלאסית שלה – יצרית מרכזים במוסדות להשכלה גבוהה, התייחסות מאוד גדולה, זו עבודה מאוד רצינית שאנחנו עושים גם עם האוצר וגם עם התאחדות הסטודנטים.
<יפה זילברשץ: הסטודנטים מביאים לנו מהשטח את כאבם, את הביקורת שיש להם, וגם את העובד שחלק מאוד גדול – זה גם בא מהסטודנטים, לא רק מאתנו – שהלמידה עוברת למדיה הדיגיטלית.
<יפה זילברשץ: איזה משמעויות, איזה השפעות, איך צריך להיראות הקמפוס החדש.
<יפה זילברשץ: אלה דברים שאנחנו נותנים עליהם את הדעת, עובדים עליהם עם הרבה גורמי מקצוע, ולסטודנטים יש כאן חלק מאוד רציני.
<יפה זילברשץ: אז מעבר לנושא של שיפור איכות ההוראה, שהוא הדבר הראשון שאנחנו מדברים עליו ואנחנו ממשיכים כבר תשתיות שנבנו במל"ג-ות"ת, אנחנו רוצים להתייחס להקמת מעבדות יזמות לסטודנטים.
<יפה זילברשץ: אנחנו יודעים שכולם מדברים על נושא החדשנות והיזמות.
<יפה זילברשץ: גם שר החינוך, אם שמעתם, דיבר על כך בטקס פרס ישראל, ולמעשה, בעצם, מה שמסתתר מאחורי הרעיון הזה ויכולים להיות לו ניואנסים רבים שאנחנו כרגע מנסים למפות אותם ולהגיע אליהם, למוסדות – זה לבוא ולחשוב שהסטודנט בתקופת לימודיו לא חייב להיות רק פסיבי.
<יפה זילברשץ: מה קורה אם יש לו איזה רעיון נהדר, והוא נמצא בתוך אקו-סיסטם של קמפוס עם סטודנטים אחרים מדיסציפלינות אחרות, עם חוקרים, עם מרצים – הרי אתה נמצא במקום שהסביבה - - - נכון, זה יכול להיות המורה הפסיבי שבא ונותן לך עם האינטרנט, עם קורסים והרבה דיגיטציה והמחשה, אבל זה עדיין לא האקטיביות שלך.
<יפה זילברשץ: למשל, היו לנו כל מיני ניצנים כאלה בכל מיני קליניקות שנתנו לסטודנטים – לעבודה סוציאלית, למשפטים – שאמרנו שחלק מהלימודים זה גם דברים שהם מביאים מהשטח, בעבודה.
<יפה זילברשץ: על אותו משקל גם בתחום החדשנות והיזמות.
<יפה זילברשץ: אפשר להתחיל לחשוב על קמפוס, כי אם אתה אומר שבנקודה מסוימת חלק מהלמידה יהפוך להיות דיגיטלי וייתר, אולי, שהות בתוך הקמפוס, הרי שהקמפוס בכל זאת צריך לתת מענה ולהיות משהו – אנחנו לא רוצים להפסיד את כל מה שיש לו לתת, אנחנו לא רוצים רק אנשים וחוויות וירטואליות, אנחנו רוצים אנשים עם חוויות ממשיות.
<יפה זילברשץ: שנים במל"ג-ות"ת דיברו על קמפוסים, על הגודל שלהם, על היופי שלהם.
<יפה זילברשץ: יש לזה משמעות.
<יפה זילברשץ: זה לא האסתטיקה.
<יפה זילברשץ: זה לא שנשיאי האוניברסיטאות יירשמו כהורדוסים שבנו בניינים, אלא המטרה האמיתית היא ליצור לסטודנט את המקום המדהים שכל הסביבה יוצרת לו את הבסיס.
<יפה זילברשץ: לא רוצים להפסיד את זה למסכים ולכן החשיבה היא בעצם להפוך את הסטודנט לאקטיבי.
<יפה זילברשץ: אנחנו נמצאים ב-survey מאוד רציני של איך לעשות את זה, גם במכללות וגם באוניברסיטאות ואנחנו למעשה מחפשים כרגע מה התמריץ הכי נכון לגרום לזה לקרות בכל המוסדות להשכלה גבוהה.
<יפה זילברשץ: הנושא האחרון הוא בעצם בהקשר של ההוראה –נושא של הלמידה המקוונת של ההוראה הדיגיטלית, ופה, למעשה, אנחנו כבר נמצאים בעיצומו של תהליך.
<יפה זילברשץ: התהליך הזה כבר יצא לדרך.
<יפה זילברשץ: כל מי שנמצא כאן מהמוסדות להשכלה גבוהה כבר קיבל קולות קוראים ובעצם הזיז את המערכת שלו לכיוון.
<יפה זילברשץ: בגדול, הכוונה היא לקורסים שהסטודנט יכול לעשות אתם כמה דברים: או לעשות אותם לגמרי לבד, וכל מוסד יחליט אם זה טוב לו לקרדיט או לא, מה הוא יכול לעשות עם זה – ודבר נוסף, הוא גם כלי טכנולוגי אדיר למה שנקרא flip courses ללמידה בתוך הכיתה, שאתה יכול להשתמש בויז'ואל ובתרגילים, לתת לתלמידים להכין, לעורר דיונים בכיתה.
<יפה זילברשץ: יש כאן בעצם מהפכה מאוד מאוד גדולה, שאנחנו כבר יצאנו אתה לדרך.
<יפה זילברשץ: אנחנו עושים אותה בשיתוף פעולה עם מיזם "ישראל דיגיטלית" של ממשלת ישראל, ובאמת – השרה גמליאל וכל המשרד של "ישראל דיגיטלית" הם שותפים מאוד גדולים שלנו בנושא הזה, שהולך יפה מאוד.
<יפה זילברשץ: כבר יצאנו עם שני קולות קוראים שהם גם לפלטפורמה בינלאומית, עם שלושה קולות קוראים לפלטפורמה הישראלית גם בנושא של קורסים, קורסי מבוא וקורסי מופ"ת וקורסים להכשרת הוראה.
<יפה זילברשץ: אנחנו כנראה את כל הפרויקט שלנו להייטק ניכתב עם כל הנושא של למידה דיגיטלית.
<יפה זילברשץ: אנחנו עובדים על זה בשיתוף פעולה גם עם תיכונים וגם עם "ישראל דיגיטלית" וגם עם המוסדות שאומרים לנו בדיוק מה הם רוצים, מה הם יכולים לקחת אחד מהשני.
<יפה זילברשץ: בקיצור, יש כאן תהליך נהדר.
יעקב מרגי: אני רואה שבין הזוכים – חוץ מ "שנקר", המכללות נעדרות.
<יפה זילברשץ: לא, הן לא נעדרות.
<יפה זילברשץ: יש לך גם את המכון הטכנולוגי בחולון.
<יפה זילברשץ: זה יפה מאוד.
<יפה זילברשץ: הייתי אומרת שלשוס ראשון, כמו שאומרים, אל תשכח שהאוניברסיטאות יותר שם, כבר.
<יפה זילברשץ: זה לא רק שהמכללות הן פחות טובות, ולכן, אתה לא רק מגיש מה אתה חולם לעשות, אתה גם חייב להראות לנו שאתה יכול לעשות.
<יפה זילברשץ: המכללות ברובן עוד לא נמצאות עם מנגנונים.
<יפה זילברשץ: יש לנו אוניברסיטאות כמו האוניברסיטה העברית תל אביב, בן גוריון והטכניון, שאלה מקומות שכבר יש להם בתוך המוסדות את היכולת לעשות את זה.
<יפה זילברשץ: הם עשו את ההתחלה גם בלעדינו, אני חושבת שלא כל כך טוב כמו אתנו, אבל בכל זאת הם התחילו, ומהרגע שהם התחילו הם כבר הרבה יותר מוכנים.
<יפה זילברשץ: אנחנו, הוועדות שלנו, מורכבות מנציגי ציבור, נציגי מכללות, נציגי אוניברסיטאות, ויושבות ועדות שיפוט מקצועיות, בודקות את הדברים.
<יפה זילברשץ: רק בהערה אחת – התמיכה שלנו ושל "ישראל דיגיטלית" היא אך ורק למי שמסכים שהידע שלו יהפוך להיות לנחלת העולם.
<יפה זילברשץ: זאת אומרת, אנחנו לא מתקצבים את הביזנס של המוסדות, וגם לא איכפת לנו שהמוסדות יעשו ביזנס – זה עניין שלהם שהם יידעו לעשות.
<יפה זילברשץ: לנו, מבחינתנו, המדינה נותנת את הקטליזטור הראשון למי שאומר – אני אעשה בזה את השימושים שלי, לקרדיט שלי, אבל אני גם פותח את זה לכל אחד בעולם.
<יפה זילברשץ: אני חושבת שהדוגמה המאוד מרשימה בזה היא דווקא של אוניברסיטת תל אביב, שכבר הקימה הרבה מאוד קורסים כאלה, ואמרה – כל אחד בזמן התיכון, בצבא, או אם הוא טייל בהודו – אם הוא עשה שלושה קורסים בדיסציפלינה מסוימת הוא נרשם אליהם, עשה את המבחן ועבר אותם, אני פוטר אותו מפסיכומטרי, מקבל אותו לאוניברסיטה ומחשיב לו את זה כקרדיט.
<יפה זילברשץ: זאת המהפכה.
<יפה זילברשץ: ברגע שזה קרה – זה קרה.
<יפה זילברשץ: עכשיו השאלה מי יעשה את זה יותר מהר או יותר לאט, אבל זה הופך את כל הדבר לחלק מהדבר.
<יפה זילברשץ: אנחנו במקביל גם במל"ג כל הזמן בודקים מה קורה בשטח כדי להתאים את הרגולציה לרצוי ולמצוי.
<יפה זילברשץ: אז זה פרויקט ענק אצלנו, עובדים עליו מאוד קשה, הוא כבר נמצא בעיצומו.
<יפה זילברשץ: החלק המרכזי או הראשון בתוך מערכת ההשכלה הגבוהה הוא החלק של המחקר.
<יפה זילברשץ: קראנו לנושא של המחקר או המיקוד שלנו – תשתיות מחקר בעידן הענן, ואני רוצה להסביר מה עומד מאחורי השם.
<יפה זילברשץ: נושא המחקר מטופל במוסדות להשכלה גבוהה בשני ערוצים.
<יפה זילברשץ: ערוץ אחד הוא מה שאנחנו קוראים bottom-up.
<יפה זילברשץ: משמעותו שכל חוקר במדינת ישראל – כל חוקר, בין אם זה באוניברסיטאות ובין אם זה במכללות, ובין אם זה בכל מוסד שמוכר על ידנו כמוסד להשכלה גבוהה, יכול, בעצם, לפנות לקרנות מחקר שבעצם מחלקות כסף למחקר על בסיס תחרותי.
<יפה זילברשץ: מה שמעניין בעניין הזה הוא שאנחנו מאמינים באמונה שלמה שחלק גדול מהמחקר צריך להיות לגמרי לא מכוון וצריך באמת לבוא מהמחשבות, מהחלומות, משיתופי הפעולה והיוזמות של החוקר.
<יפה זילברשץ: לכן המדינה מקצה משאבים גדולים לקרנות מחקר, את החלק הכי גדול מהם לקרן הלאומית למדע, אבל גם לקרנות אחרות, בינלאומיות.
<יפה זילברשץ: תארו לעצמכם שהתחלנו את החומש עם 865 מיליון שקל הקצבה לקרנות, ואנחנו נסיים אותו עם 1,2 מיליארד הקצבה לקרנות.
<יפה זילברשץ: יש כאן גידול מאוד גדול, גידל ש 50% מלמטה, שזה הרבה מאוד.
<יפה זילברשץ: ואז, מבחינת מה שאמרת – העשור האבוד, ברגע שיש לך הזרמה כזו אל תוך הקרנות המחקר עצמו מרגיש מרווח, מרגיש רווח.
<יפה זילברשץ: זה גידול ענק לתחושה שבאמת יכולים לעשות את מה שרוצים לעשות.
<יפה זילברשץ: הנושא הנוסף שהתמקדנו בו מדבר בנושא של תשתיות מחקר, והוא משלים בעצם את הטיפול בנושא המחקר של החומש הקודם, שהוביל פרופ' טרכטנברג.
<יפה זילברשץ: אנחנו רוצים שאנשים יחקרו פה ושיהיה להם נוח.
<יפה זילברשץ: אפשר לעשות את זה בדרכים שונות.
<יפה זילברשץ: היו דרכים שעשו את זה דרך קבוצות מחקר, שהביאו אנשים ונתנו להם.
<יפה זילברשץ: אנחנו בחרנו בדרך קצת שונה, שבעצם התוצאה שלה היא תוצאה דומה, והיא העניין שאנחנו מאמינים באמונה שלמה שיחסית השכר היום באוניברסיטאות הוא סביר, אנשים מסתדרים במדינת ישראל ובעצם, החוקרים הטובים יבואו או, לחלופין, לא יעזבו את הארץ, אם יהיה להם כאן עם מה לעבוד, זאת אומרת – אם הם יידעו שכל מה שהם צריכים למחקר נמצא כאן, הם יהיו כאן.
<יפה זילברשץ: ולכן, ניתחנו את כל הנושא של תשתיות.
<יפה זילברשץ: עברנו מציוד אישי דרך תשתיות לממסד בשתי דרגות של גודל, תשתיות לאומיות – וכאן אני עוצרת ואומרת שהמתנה הגדולה שהקדנציה של פרופ' טרכטנברג השאירה לי חוץ מהאנשים הנפלאים שעובדים אתי, זו מפת דרכים שהוביל פרופ' דוד הורן – מפת דרכים לתשתיות לאומיות למחקר.
<יפה זילברשץ: נעשתה בות"ת עד שהגעתי עבודה של שלוש שנים מאוד יסודיות של survey עמוק של מה שזה צריך להיות.
<יפה זילברשץ: אני ביקשתי מפרופ' הורן שגם יתעדף לי כי בסוף אין כסף להכל – מה הכי חשוב ומה הכי בשל להפעלה.
<יפה זילברשץ: אנחנו ממש נמצאים כרגע ערב ההשקה.
<יפה זילברשץ: יש לנו כסף עבור הדבר הזה.
<יפה זילברשץ: אחד הדברים שזה עכברים מהונדסים כבר יצאנו אתו, שהוא היה בעדיפות ראשונה.
<יפה זילברשץ: אבל יש לנו עוד דברים אחרים, ואנחנו למעשה נעבוד עם המסלול הזה.
יעקב מרגי: כשסיירתי בכמה מעבדות מחקר באוניברסיטאות, התביישתי.
יעקב מרגי: התשתיות שם ישנות, משתמשים בכל מיני - - - ואני שמח שגם בתוכנית גדולה יש התייחסות לגשמיות.
<יפה זילברשץ: אז פה יש דברים חדשים.
<יפה זילברשץ: יותר מזה, אתה תכף תראה, יש לנו ממש לשדרוג.
<יפה זילברשץ: אני כרגע מדברת על החדש.
<יפה זילברשץ: בנוסף לזה חשבנו גם על שאלה שהטרידה אותנו בנושא התשתיות.
<יפה זילברשץ: שאלנו את עצמנו את השאלה – מה פרויקט הננו-טכנולוגיה הבא.
<יפה זילברשץ: זאת אומרת, איזה פרויקט מאוד גדול אפשר להריץ בתוך המערכת מבחינת שתיות, שכשעוד עוד 10 שנים נסתכל אחורה ונגיד כמו על הננו- וואו.
<יפה זילברשץ: כך או אחרת, גם אם יש ביקורת, בסוף, למעשה, הפרויקט הזה שם את האוניברסיטאות הישראליות ובפרט את הפחות חשוב שבהן – על מפת המחקר העולמית.
<יפה זילברשץ: מה אנחנו אמורים לעשות בדבר הזה?
<יפה זילברשץ: – וכאן עבדנו עם הרבה מאוד מומחים, כולל שיתוף פעולה עם ראשי האוניברסיטאות, והגענו לפרויקט הבא שהוא מאוד מרתק, שבעצם מגדיר 4 מסות של תחומי מחקר: רפואה מותאמת אישית, חומרים וקוונטום ומעדי הרוח.
<יפה זילברשץ: חומרים וקוונטום זה בעצם מה שאנחנו אומרים – השלב הבא של הננו טכנולוגיה, אבל לא המשך פרויקט הננו טכנולוגיה.
<יפה זילברשץ: פרויקט הננו טכנולוגיה נגמר, אלא – זו רזולוציה של מחקר ברמות הכי מתקדמות שיכולות להיות, שלמעשה ממקסמות את מה שעשה הננו, ומוסיפות לו עוד את כל הדברים החדשים שאנשים מקדמים אותו.
<יפה זילברשץ: לשמחתנו הרבה גילינו שהאירופאים סימנו בימים אלה כספינת הדגל את נושא הקוונטום, בנוסף.
<יפה זילברשץ: אנחנו, את החומרים בקוונטום נאחד כנראה לנושא תשתיות אחד.
<יפה זילברשץ: האירופאים גם נמצאים במקום הזה.
<יפה זילברשץ: ארגנו להם אירוע.
<יפה זילברשץ: היגיעו 70 חוקרים באוניברסיטאות בישראל לדבר עם האירופאים על מה שעושים במדינת ישראל, והמילה שלהם היתה – תקשיבו, מציון יוצאת תורה.
<יפה זילברשץ: אתם ממש מתקדמים, שואלים ורוצים.
<יפה זילברשץ: זה אומר בעצם שניתן יהיה לאגם משאבים גם מאירופה, כי האירופאים לא רוצים את הכסף שלנו כ-matching לשלהם.
<יפה זילברשץ: הם אומרים כך – אם אנחנו נראה שאם משקיעים בישראל בנושאים האלה, אנחנו ניתן לכם גם כסף מאירופה.
<יפה זילברשץ: זאת אומרת, שזה לא רק שאנחנו עושים פה פרויקט, מדובר על חצי מיליארד יורו כסף שיושב כרגע בבריסל, לחלוקה לפרויקט הזה.
<יפה זילברשץ: הם רק מחכים לתוכניות, לעבודה עם אנשים, לשיתופי פעולה.
<יפה זילברשץ: אנחנו נמצאים היום בסיורים בכל המוסדות להשכלה גבוהה כדי באמת לנסות להבין איך לבנות את הקול קורא הכי טוב.
<יפה זילברשץ: אתם רואים מצד שמאל את מדעי הרוח.
<יפה זילברשץ: מדעי הרוח הם נושא עצמאי אצלנו.
<יפה זילברשץ: יש לנו תקציב של כ-100 מיליון שקל , יש לנו קרנות פילנתרופיות, בעיקר יד הנדיב ואחרים שמוכנים לתת יד בסדר גודל מאוד משמעותי עד כדי כמעט הכפלה של הסכום כדי באמת להקים את מדעי הרוח.
<יפה זילברשץ: מריץ את זה, מבחינתנו, פרופ' יוסי שיין מאוניברסיטת תל אביב, ונשען על עבודה של פרופ' מלכה רפופורט חובב מהאוניברסיטה העברית שהכינה הרבה תשתיות לנושא בקדנציה הקודמת.
<יפה זילברשץ: אנחנו בשלב של הוצאת תוכניות עבודה עכשיו.
<יפה זילברשץ: יש לנו את הידע, דיברנו עם כל הגורמים, ואני מקווה שהתוכניות תהיינה מוצלחות.
<יפה זילברשץ: השארתי את הנושא של רפואה מותאמת אישית כאחרון חביב.
<יפה זילברשץ: הרפואה המותאמת אישית בישראל, מבחינת המחקר היא אחד הדברים המרתקים שיש לנו.
<יפה זילברשץ: מתברר שיש לנו מאגרי מידע, בגלל קופות החולים ובתי החולים מעל ומעבר לכל מה שצריך.
<יפה זילברשץ: כד ליצור את הרפואה המותאמת בעצם צריך ליצור ריצופים רפואיים גנומיים ואחרים כדי להצליב את המידע הרפואי על מחלות עם הנושא של הגנומיקה ונושאים אחרים שבעצם נצרכים שם כדי ליצור את ההצלבה.
<יפה זילברשץ: עבדנו על זה מאוד קשה השנה.
<יפה זילברשץ: היינו קצת בתוך מערה ואנחנו נמצאים עכשיו לקראת האור.
<יפה זילברשץ: אנחנו ניפגש ביום חמישי הקרוב בפורום תל"מ – פורום תשתיות לאומיות למדע, שמאגם כוחות ממשרדי הממשלה השונים.
<יפה זילברשץ: אנחנו נשיג, כנראה, חמישה שותפים לתוכנית שנקראת "פסיפס" שמוביל אותה משרד הבריאות.
<יפה זילברשץ: היא תתכתב לגמרי עם האקדמיה ותיצור top-down, מלמעלה – בנק ריצופים של מאה אלף דגימות, שזה סדר גודל ענק שככל שניתן יותר כסף ככה הוא יהיה קיים יותר מהר, וככל שהוא יהיה קיים יתר מהר כך ההצלבות תוכלנה להיות יותר מהר.
<יפה זילברשץ: ככל שהן תהיינה יותר מהר כך ה-benefit גם למחקר וגם לתעשייה יהיו יותר גדולים.
<יפה זילברשץ: ז ה יוצא לדרך, ממש.
<יפה זילברשץ: כל הדבר הזה, ואז, אתם זוכרים שאמרתי לכם על השקף להייטק שנחזור אליו – כל הדבר הזה מתכתב עם שיטות מחקר חדשות, גם הנושא של רפואה מותאמת.
<יפה זילברשץ: אין כאן מחקר כמו בקוונטום, של המעבדות – יש כאן יורת מחקר של הצלבות נתונים שיכול להתקיים רק אם יש לך ידע ענק בנושא ה-big data ובנושא המחשוב.
<יפה זילברשץ: לכן, מדעי המחשב – לא רק כדי להכשיר להייטק אלא גם כדי לאפשר את כל שיטות המחקר החדשות ולהתקדם הופכים להיות מעין ענן על גדול על כל תשתיות המחקר.