GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירב בן ארי: לא קשור לפוליטיקה.
יגאל גואטה: אל תתחילו עם זה עכשיו.
יגאל גואטה: היה דיון מכובד עד עכשיו.
מירב בן ארי: אני לא הכנסתי פוליטיקה.
מירב בן ארי: רק אמרתי ש- - -
חנין זועבי: תפיסה אנטי חינוכית.
חנין זועבי: יש - - - משרת לא משרת, פלסטיני, יהודי, ציוני, לא ציוני.
מירב בן ארי: מה שרציתי לומר, אם היית מקשיבה לי טיפה, נגיד בחור יהודי שיוצא מהצבא, מקבל עדיפות בקבלה לאוניברסיטאות ומכללות, כתנאי.
מירב בן ארי: ולכן אותו דרוזי - - -
חנין זועבי: העדפה - - -
מירב בן ארי: היא קיימת, אז למה הדרוזי לא מקבל.
מירב בן ארי: בגלל שהוא במגזר הערבי?
מירב בן ארי: היא קיימת.
מירב בן ארי: מילא היא לא הייתה קיימת, אני מבינה.
מירב בן ארי: אבל היא קיימת.
<אורנן פודם: לסיכום, יש לנו תכניות מאוד מאוד גדולות והוליסטיות שמתחילות משלב התיכונים עד שלב הסגל וההשתלבות בתעסוקה גם למגזר החרדי וגם למגזר הערבי, במאות מיליונים.
<אורנן פודם: יש לנו תכניות לפריפריה ועידוד למוסדות, גם, בתקציב של עשרות מיליונים לטובת הפריפריה.
חנין זועבי: עד איזה שנה היעד הזה?
<אורנן פודם: החומש הקרוב התחיל בתשע"ז עד תשפ"ב.
<אורנן פודם: 2022.
יעקב מרגי: האוצר בבקשה.
<שלמה פשקוס: אני רק אשלים את מה שאורנן אמר בכמה כותרות.
<שלמה פשקוס: אני חושב שמתחילת שנות התשעים מערכת ההשכלה הגבוהה היא מערכת ששמה לעצמה בכל יעד, מעל הכל, במעשים, את העקרון של נגישות להשכלה הגבוהה לכל שכבות האוכלוסייה.
<שלמה פשקוס: זו מהפיכה.
<שלמה פשקוס: הייתה לנו נגישות להשכלה גבוהה בתחילת שנות התשעים של 20% ומשהו אחוז משכילים, אנחנו קרובים ל-50% משכילים היום בישראל בעלי תואר ראשון ומעלה.
<שלמה פשקוס: וזה מספר שלוש בעולם, אז בואו נזכור את זה.
יעקב מרגי: כן אבל פשקוס, כשאתה לוקח את ה-50% הממוצע נמצאים לך בין 70-80 באשכולות מסוימים ו-40 באשכולות מסוימים.
יעקב מרגי: דיברת על ממוצע.
<שלמה פשקוס: חבר הכנסת מרגי, אני לא אומר חלילה שאין מה להשתפר.
<שלמה פשקוס: חלילה.
יעקב מרגי: לא, שלא נתבשם מהקטע הזה.
<שלמה פשקוס: אני מסכים.
<שלמה פשקוס: אבל זה עמוק ביעדי המערכת.
<שלמה פשקוס: המערכת משקיעה בזה הרבה מאוד משאבים.
<שלמה פשקוס: כשאתה מדבר על ה-80 וה-20 וזה נכון מה שאתה אומר, גם הציג את זה החבר מה-ממ"מ, צריך להבחין, ודיברו על זה גם הרבה קודם, בין חרדים לערבים ואתיופים ודרוזים, בדואים, כל תת מגזר.
יעקב מרגי: יש מגזר ותתי מגזר.
<שלמה פשקוס: שיש לו חסמים מיוחדים בפני עצמו.
<שלמה פשקוס: אני מניח שגם החסמים של החסידים והליטאים הם חסמים אחרים גם בתוך המגזר החרדי.
יעקב מרגי: אם היית יודע עד כמה, מנית רק שניים, יש עוד ארבעה חסמים.
<שלמה פשקוס: אז שם אתה מנסה לטפל, ואתה צריך לטפל גם במערכת החינוך היסודית, שלפעמים לא מוציאה תוצאות מספיק טובות במגזרים האלה, ובחסמים תרבותיים וכולי.
<שלמה פשקוס: זה לא דברים שקלים לעשות, משקיעים בזה הרבה מאוד משאבים והרבה מאוד אנרגיה.
<שלמה פשקוס: אבל סוגיה משמעותית שנגע בה ה-ממ"מ, זו סוגיית תמהיל המקצועות.
<שלמה פשקוס: כשאתה מדבר על נגישות להשכלה גבוהה, אתה באמת בוחן שני פרמטרים.
<שלמה פשקוס: פרמטר אחד זה שיעור המשכילים, פרמטר שני זה תמהיל המקצועות.
<שלמה פשקוס: וסוגיית תמהיל המקצועות היא סוגיה כבדה שגם בה אנחנו מנסים לטפל, והיא סוגיה לא פחות קשה לטיפול.
<שלמה פשקוס: לגרום לאנשים להעדיף את המקצועות יותר מוטי השכר, ולהיות מסוגלים להתמודד, כי בסוף המקצועות מוטי השכר הן מקצועות שבדרך כלל יותר קשה להתקבל אליהן, יותר קשה לעבור אותם, ואתה צריך להילחם גם בהטיות חברתיות, שהתרגלו שהולכים למקצועות ספציפיים, ואנחנו יודעים שיש מקצועות שאנשי המגזר הערבי רגילים ללכת אליהם, ולכן חלק גדול מהאתגר, וזה פוקוס שקצת, דווקא פה עכשיו קצת נופל האסימון יותר בארבע- חמש שנים האחרונות ומתחדד אצלנו הצורך, שהסיפור רק להביא למערכת ההשכלה הגבוהה הוא סיפור שממש לא מספק, הסיפור של לשנות את תמהיל המקצועות הוא קריטי, וגם בזה מושקעים משאבים, וצריך פה מעקב של הוועדה.
יעקב מרגי: משרד החינוך, אם אפשר להתמקד בקטע של עד כמה אנחנו מכינים את הבוגרים שלנו להשכלה גבוהה.
יעקב מרגי: סליחה, הבטחתי שאלה קודם.
טלב אבו עראר: יש לי שאלה, יש לי כ-80 סטודנטים ערבים בדואים מהנגב, שסיימו את לימודיהם באוניברסיטת חברון ואני יודע, במל"ג, המוסד הזה מוכר.
טלב אבו עראר: האם זה נכון?
טלב אבו עראר: האם אוניברסיטת חברון מוכרת במועצה להשכלה גבוהה?
<אורנן פודם: על ידי המועצה להשכלה גבוהה לא.
טלב אבו עראר: זה מוסד מוכר.
יעקב מרגי: לא המל"ג, שאלת.
יעקב מרגי: הוא אומר לך "לא".
יעקב מרגי: אבל אם אתה מכוון לכך שמדינת ישראל מעודדת יצוא כזה, למה, היא חוסכת הרבה כסף, אחר כך בוגר של אוניברסיטת חברון רוצה להתקבל למקצוע מסוים, הכרה בתואר, הוא עושה בחינה, מתקבל.
יעקב מרגי: אתמול היה דיון פה על סטודנטים של וטרינריה שלומדים בברטיסלבה ובאיטליה, לומדים בצורה אחרת, מגיעים לכאן, נבחנים ומקבלים.
טלב אבו עראר: התשובה שלו מטעה.
טלב אבו עראר: מוסד מוכר ויש אסמכתא מהמל"ג, שזה מוכר, לכן לומדים שם סטודנטים בדואים.
טלב אבו עראר: יש לי כ-80 סטודנטים שמנסים לעשות איזון - - -לתואר שלהם שקיבלו משם.
<יפה ליבה: זה במשרד החינוך, אגף להערכת תארים.
<יפה ליבה: זה לא במל"ג.
טלב אבו עראר: אני מודה לך גבירתי על התיקון.
טלב אבו עראר: משרד החינוך שלח לי מכתב שהוא פנה למל"ג.
טלב אבו עראר: אז התחנה האחרונה זה המל"ג.
טלב אבו עראר: תביני, המל"ג, אומר משרד המשפטים, עד השנה הזאת הכל היה מאושר, עושים את העבודה המעשית שלהם בבתי הספר אצלנו בנגב, ולא יודע מה הסיבה שמשרד החינוך אומר "לא, למה אתם לא עושים את העבודה המעשית שלכם בחברון".
טלב אבו עראר: יא חביבי.
טלב אבו עראר: ממש - - -
יעקב מרגי: טלב, שאלת?
יעקב מרגי: אם יש תשובה, תענו.
יעקב מרגי: אם לא, תבדקו, תנו לנו תשובה.
<יפה ליבה: אני מייצגת את אגף החינוך העל יסודי במשרד החינוך.
<יפה ליבה: אני ממונה על פיתוח פדגוגי.
<יפה ליבה: קודם כל שאלת אותי לגבי מה משרד החינוך נותן לקידום תושבי הפריפריה.
<יפה ליבה: נתחיל בזה שיש מספר תכניות ואחת התכניות שאני רוצה להתחיל איתה היא תכנית שאני רואה אותה כמהפכנית, זו תכנית שנקראת "התיכון הווירטואלי".
<יפה ליבה: זה אומר שבעצם התיכון הווירטואלי הוקם לפני חמש שנים והוא גדל השנה ביתר שאת, הוא מיועד בעיקר לתושבי הפריפריה, קרי במקרים שבהם, אנחנו מודעים לזה שיש בעיה של מורים למקצועות הפיזיקה, כימיה, אני מדברת כרגע על כיוון של השכלה גבוהה, ביולוגיה ומתמטיקה.
<יפה ליבה: היום יש 1,000 תלמידים מהפריפריה, לצורך העניין לשאלתך - - -
חנין זועבי: את יודעת מה - - -
יעקב מרגי: רגע, אני עוד לא יודע מה זה.
יעקב מרגי: תתארי את ה- - -
<יפה ליבה: אני אסיים.
<יפה ליבה: לומדים 1,000 תלמידים מהפריפריה.
<יפה ליבה: בעיקר זה פריפריאלי, גם פריפריה חברתית.
<יפה ליבה: מה שלומדים שם, לומדים פיזיקה, אנגלית, מתמטיקה.
<יפה ליבה: בעצם מתקיימות כיתות ככיתות רגילות.
<יפה ליבה: כוונתי, תלמיד יכול לצאת משיעור בלי ידיעת המנהל, בלי אישור, והמנהל מתכתב כל הזמן עם מנהל התיכון הווירטואלי, כך שתלמיד לא לומד לבד בבית, הוא לומד במסגרת יום הלימודים בבית הספר.
<יפה ליבה: כרגע יש לנו 380 תלמידים שלומדים 5 יחידות למתמטיקה, ו-488 תלמידים שלומדים פיזיקה.
<יפה ליבה: 5 יחידות.
<יפה ליבה: יש כרגע 47 כיתות.
יעקב מרגי: כמה תלמידים בפרויקטים משולבי אקדמיה לתואר ראשון בי"ג?
<יפה ליבה: אני לא יודעת, אני יכולה להגיד רק על התיכון הווירטואלי.
<יפה ליבה: אני יכולה להגיד שבד בבד עם התיכון הווירטואלי יש תכנית שנקראת חונכות וירטואלית.
<יפה ליבה: יש שם 6,000 תלמידים מהפריפריה שבעצם מקבלים אחר הצהריים שיעורים פרטיים סינכרוניים מסטודנטים לרפואה, סטודנטים שמקבלים גב אקדמי ממורים שנבחרו על ידי התיכון הווירטואלי.
<יפה ליבה: הם יכולים ללמוד כתלמיד בודד, הם יכולים גם ללמוד כקבוצה עד 5 תלמידים.
<יפה ליבה: דרך אגב, התיכון הווירטואלי, גם תלמיד בודד יכול לצאת לשיעור וללמוד, וגם קבוצה של 20 תלמידים.
<יפה ליבה: זה לגבי התיכון הווירטואלי.
<יפה ליבה: תכנית נוספת שיש למשרד החינוך ולאגף לחינוך העל יסודי זו תכנית ליב"ם, שנותנת מענה למנהלי בתי ספר לקדם תלמידים ששם הזכאות נמוכה.
<יפה ליבה: והיא מתאפשרת רק בהינתן שמנהל מבקש ומקבל את התכנית תגבור לבגרות מלאה.
<יפה ליבה: תכנית נוספת היא תכנית מחצית שלישית שאנחנו מאוד מאוד שואפים ורוצים שהפריפריה תקבל, תלמידים מסיימים יא' עם בגרות, היה ונכשלו במקצוע, הם יכולים ללמוד בקיץ במהלך חמישה שבועות בכלום כסף, משהו כמו 300 שקלים, זה גם מסובסד, 100% סיבסוד, הם לומדים מקצוע אחד רצוף חמישה שבועות, ובתום החמישה שבועות נבחנים ומקבלים ציון מגן חדש, ציון הגשה חדש.
<יפה ליבה: זאת אומרת אני יכולה להגיד שיש כמעט 100% הצלחה לאותם תלמידים שמתמידים.
<יפה ליבה: תכנית נוספת שאני רוצה לדבר עליה, מה שנקרא העדפה לכיתות מב"ר אתגר בפריפריה, ואני מדברת על תקינה של כיתות שהן 25 תלמידים שמקבלים אפשרות ללמוד - - -
יעקב מרגי: את יודעת לומר לי כיתות מב"ר אתגר בפריפריה אחוזי הצלחה?
יעקב מרגי: השקעה, אני מכיר אותה.
יעקב מרגי: ההשקעה היא גדולה, ההשקעה היא ר בה, זה הרבה שעות, הרבה תיגבור.
יעקב מרגי: השאלה אם יש לכם מדידה של הכיתות האלה.
<יפה ליבה: יש, אבל אני לא חושבת שהבאתי את הנתון.
<יפה ליבה: אני מוכנה לשלוח לך אותו.
<יפה ליבה: בשמחה.
<יפה ליבה: אני יכולה להגיד שכיתות מב"ר שהן כיתות שנפתחות פריפריאלי, זאת אומרת כיתת מב"ר נפתחת על תקינה של כיתה של - - - אתה מכיר את זה, אני יכולה להגיד שאנחנו מתקרבים ל-78% זכאות ארצי.
<יפה ליבה: אבל אני בהחלט אבדוק ואני אשלח לך את זה בשמחה.
<יפה ליבה: חוץ מזה חטיבת הביניים יש תכניות אל"ה ותכניות מרחב.
יעקב מרגי: אתם מוכוונים, מה שנקרא, מוכווני הצלחה של התלמידים ועידוד לאקדמיה.
יעקב מרגי: התאמה לאקדמיה.
יעקב מרגי: כי תמיד עולה הטענה שהתלמידים, הבוגרים שלנו, לא מגיעים מוכנים לאקדמיה.
יעקב מרגי: הבגרות היא לא תכלית הכל.
<יפה ליבה: נכון.
<יפה ליבה: הבגרות היא לא תכלית הכל ואנחנו יודעים ש-4 יחידות לימוד באנגלית זה מינימום כניסה למכללה.
<יפה ליבה: בכלל, כל התפיסה של משרד החינוך זה למנוע מכמה שיותר תלמידים ללמוד שלוש יחידות, להתחיל כבר בחטיבת הביניים אנגלית.
<יפה ליבה: אז אנחנו כבר מתחילים איתם, כלל ארצי.
<יפה ליבה: אני יכולה להגיד שיש גם, תראו במרכז מקומות, תראו את המצב של החרדים שהוא מצב לא מזהיר, אנחנו מודעים למצב.
<יפה ליבה: אבל אני יכולה להגיד שאנחנו עושים הכל על מנת לקדם ואני בעבודה היום יומית שלי, אני בקשר כל הזמן עם מנהלים מהצפון ומהדרום.
חנין זועבי: הערה.
חנין זועבי: אני רוצה בנימה רגועה להגיד משהו מאוד מכעיס.
חנין זועבי: שמכעיס אותי.
חנין זועבי: כאשר אנחנו משתמשים במונח "אפרטהייד", אנחנו לא מגזימים.
חנין זועבי: כי אפרטהייד זו הפרדה בין שני הלאומים שישנם כאן, בלי שום מאמץ לחזק בסיס אזרחי משותף.
חנין זועבי: תראה ההערה שהתחילה בה הגברת, ובכוונה טובה אולי, אולי לא שמה לב.
חנין זועבי: היא אמרה שיש מחסור במורי פיזיקה ומתמטיקה.
חנין זועבי: האמת היא שאין מחסור.
חנין זועבי: יש אובר מורים של פיזיקה ומתמטיקה בעלי תואר שלישי, אובר קוואליפייד בבתי הספר הערביים, ויש מחסור בבתי הספר היהודיים.
חנין זועבי: אבל יש מדיניות שמורים ערבים לא ילמדו, למרות שיש תכנית כזאת.
חנין זועבי: אבל הלא מודע, אולי ה- - -
<יפה ליבה: אפשר לענות לה?
יעקב מרגי: אני אענה.
חנין זועבי: מה שהיא אמרה מחסור, אין מחסור.
חנין זועבי: אם אנחנו לוקחים בחשבון שהמורה הערבי הוא כמו המורה היהודי, והמורה הערבי יכול ללמד בבית ספר יהודי.
חנין זועבי: אובר-קוואליפייד של מורים, וזה לפי המחקרים של משרד החינוך של תואר שני ושלישי, יש הרבה יותר מאשר תואר שני ושלישי בבתי הספר - - -
יעקב מרגי: חנין הבנו, תודה.
יגאל גואטה: אז את רק צריכה תיקון קטן.
יגאל גואטה: אין חוסר במורים.
יגאל גואטה: יש חוסר במורים יהודיים.
חנין זועבי: אתה רוצה חנין זועבי להגיד לך פה ערבים ויהודים לא - - -
יעקב מרגי: יגאל טעית.
חנין זועבי: לחזק בסיס אזרחי, מורה ערבי ילמד בבית ספר יהודי, ויהודי שילמד בבית ספר ערבי.
חנין זועבי: פה יש אזרחות.
חנין זועבי: מחסור, מה זה מחסור?
יעקב מרגי: אמרת הערה.
חנין זועבי: ויש אבטלה.
חנין זועבי: איך אבטלה עם מחסור ביחד?
חנין זועבי: לא הולכים, אלא אם יש אפרטהייד.
יעקב מרגי: הערה שהתייחסה אליה חנין, אנחנו מודעים לה.
יעקב מרגי: יש מיזם, או החלטה אפילו, החלטה של משרד החינוך, של שילוב מורים ערביים בבתי הספר היהודיים.
יעקב מרגי: יש שילוב קטן, קצב איטי, אני מקווה שילך ויתמשך ויורחב, אנחנו עוקבים אחרי זה.
יעקב מרגי: רגע, טעיתי?
יגאל גואטה: דרך אגב, אדוני היושב ראש, שאלה קטנה.
יגאל גואטה: אולי אני לא יודע את הנתון.
יגאל גואטה: באחוזים כמה מורים ערביים מלמדים במגזר היהודי, וכמה מורים יהודים מלמדים בג'סר א-זרקא?
יעקב מרגי: אני לא יודע, זו שאלה שצריך לבדוק.
יגאל גואטה: אולי גם אתם צריכים להכניס קצת יותר מורים.
איל בן ראובן: במכללת אל קאסמי בבקעה אל גרביה, היום מלמדים 25 מורים יהודיים.
איל בן ראובן: כולל - - - וזה עובד מצוין.
איל בן ראובן: והמנהל רוצה, והאנשים רוצים, וזה קורה.
יעקב מרגי: אני שומע דברים טובים על המכללה הזאת של בקעה.
יעקב מרגי: בבקשה, אני רוצה לסיים.
<דבורה מרגוליס: לאוניברסיטאות יש מגוון גדול מאוד של תכניות גם לזהות סטודנטים, תלמידים מוכשרים בתיכון.
<דבורה מרגוליס: למשל תכנית שגם נעשית עם משרד החינוך, אגף המחוננים של משרד החינוך, שנקראת "אקדמיה בתיכון" שכל האוניברסיטאות נמצאות עכשיו בתהליך של להכנס אליה, האוניברסיטה הפתוחה הייתה הפותחת.
<דבורה מרגוליס: יש מבחינת כניסה לאוניברסיטה מערך של מה שקרוי ראויים לקידום שנעשה בשיתוף האגודה לקידום החינוך בכל הפריפריה בישראל, שכוללת גם ערבים וגם יוצאי אתיופיה, וגם פריפריה קלאסית, שמאפשרת לקבל נקודות בקבלה לאוניברסיטאות.
<דבורה מרגוליס: מלגות ייעודיות שמלוות סטודנטים, בעיקר אגב תכניות שהן מיועדות לסטודנטים הערבים שזוהה שיש להם קושי אחרי שהם מתקבלים, קושי לסיים את שלוש שנות הלימודים ללא ליווי פרטני ולפעמים גם קבוצתי, האוניברסיטאות נותנות לזה מענה גם כן.
<דבורה מרגוליס: אגב, רובם ממומנים במלגות פרטיות, וכמובן יושבים פה נציגי האוצר וות"ת, והיינו מאוד שמחים שהתקציבים לדברים האלה יגדלו, וכמובן שאז אפשר לשלב יותר ולהכניס יותר.
<דבורה מרגוליס: לגבי הפסיכומטרי, ממש בקצרה, ביוזמה משותפת גם עם משרד החינוך, עוד עם השר הקודם, נפתחו וקיימים מסלולי קבלה ישירה לאוניברסיטאות ללא פסיכומטרי.
<דבורה מרגוליס: אוניברסיטת תל אביב לפני שבוע הציגה מסלול קבלה שאפשר להכנס לאוניברסיטה באמצעות לימוד של קורסים דיגיטליים ללא פסיכומטרי.
<דבורה מרגוליס: יש את האפשרויות האלה ועדיין, לא נמצאים פה האנשים של - - -, אני עדיין חייבת להגיד את הדבר שהם אומרים והוא עדיין נכון, אין כלי טוב יותר שיכול לנבא הצלחה בלימודים אקדמיים, קרי שלוש שנים לקבל BA, מהפסיכומטרי בשילוב בגרות.
<דבורה מרגוליס: עדיין לא נמצא מערך טוב יותר לזה.
יעקב מרגי: התאחדות הסטודנטים ואני מסכם.
<בעז סגל: אני נציג התאחדות הסטודנטים.
<בעז סגל: כיום יש למל"ג, כמו שהזכירו פה, תכנית רב שנתית לקידום של האוכלוסייה החרדית והערבית ונשים, ולאחרונה גם יוצאי אתיופיה, ושילוב האוכלוסיות האלה באקדמיה.
<בעז סגל: לעומת זאת לפריפריה יש המון המון יוזמות, אין שום תכנית של המל"ג שבעצם - - -
יגאל גואטה: דרך אגב, זה קצת מעליב שאתה אומר "לאחרונה" על יוצאי אתיופיה.
יגאל גואטה: זה היה צריך להיות קצת - - - העובדה הזאת כשלעצמה היא מבישה.
<בעז סגל: בסדר.
<בעז סגל: אני מסכים.
<בעז סגל: בכל אופן לפריפריה כיום אין תכנית אחת של המל"ג שמתכללת את כל הפעולות של המדינה.
<בעז סגל: יש המון פרויקטים בשטח שמקדמים תקציבים, אבל אין איגום של המשאבים ולפיכך גם אין תוצאות.
<בעז סגל: אז המערכת לא יודעת להגיד איפה הכסף מושקע, ולכן אין תוצאות.
<בעז סגל: אנחנו דרשנו שבתכנית החומש החדשה תהיה התייחסות מקיפה לפריפריה, שתוצג בתכנית עבודה כוללת שתאגם את כל התקציבים שיש בנושא.
<בעז סגל: דבר שני ואחרון שהוא קריטי, הוא אופן התקצוב של המכללות לעומת האוניברסיטאות ביחס לפריפריה.
<בעז סגל: כיום המכללות הציבוריות המתוקצבות מקבלות תקציב על כל סטודנט מהפריפריה שמגיע אצלן ללמוד.
<בעז סגל: לעומת זאת האוניברסיטאות שהן המוסדות האקדמיים המובילים לא מתוקצבות על קליטת הסטודנטים מהפריפריה, אלא רק על מצויינות במחקר ובהוראה.
<בעז סגל: לדעתנו זו אחת הסיבות העיקריות לתוצאות העגומות שאנחנו רואים, שהצעירים מהפריפריה לא מגיעים לאוניברסיטאות המובילות אלא מגיעים למכללות, שזה פתרון, אבל הוא פתרון מאוד מסוים ולאוניברסיטאות הם לא מגיעים.
<בעז סגל: לכן אנחנו אומרים שאם יתקצבו את האוניברסיטאות באותו אופן שבו מתקצבים את המכללות - - -
יעקב מרגי: אני לא יכול להתאפק.
יעקב מרגי: הן גם שומרות לעצמן כמועדון סגור את תקציבי המחקר, גם תתגמל אותן על שילוב סטודנטים בפריפריה, מה תשאיר למכללות המתוקצבות מהעוגה?
יעקב מרגי: אבל בוא, זו לא הנקודה.
<בעז סגל: השאלה היא מי משרת את מי, המכללות את האוכלוסייה או להיפך.
יעקב מרגי: אין ספק שצריך להתייחס לזה אבל רק ציינתי את העובדה.
יעקב מרגי: שיפתחו את תקציבי המחקר, נפתח להן את תקציבי הפריפריה.
<בעז סגל: אוקיי.
<בעז סגל: נקודה אחרונה וחשובה, ושבאופן ספציפי חשוב להקצות תקציבים לצעירים מהפריפריה שיוכלו ללמוד דווקא במקצועות שהזכרנו קודם, מקצועות סלקטיביים כמו רפואה, הנדסה, מדעי המחשב, כי באמת הם יצרו את המוביליות החברתית.
יעקב מרגי: נמצא איתנו, ואנחנו מקדמים בברכה, את מר אנדרה שווצוב, אחראי על מחלקת רישוי תארים במשרד החינוך שבאוקראינה, זה בדיוק הדיון.
יעקב מרגי: אין זמן יותר טוב ומקום יותר טוב לקדם אותך בברכה, כי אנחנו מדברים כרגע על הפערים באקדמיה הישראלית בין פריפריה למרכז ואני חושב שזה זמן נכון ומתאים.
יעקב מרגי: בברכת ברוך הבא לכנסת ישראל ולישראל.
יעקב מרגי: הועדה מודה לחברי הכנסת היוזמים, חבר הכנסת אילן גואטה, חבר הכנסת טלב אבו עראר, וכן חברי הכנסת שהשתתפו בדיון.
יעקב מרגי: הועדה שמעה סקירה נרחבת על ידי מרכז המידע והמחקר של הכנסת על פערים הקיימים באקדמיה בקרב הלומדים לתואר ראשון בפרישה למכללות ואוניברסיטאות.
יעקב מרגי: מהסקירה עולה שאשכולות 1, 2, 3, 4, אחוז הלומדים לתואר ראשון הוא נמוך, באשכולות 1, 2 – 22.6%, באשכולות 3, 4 – 26.6%.
יעקב מרגי: על המועצה להשכלה גבוהה לגבש בהתאם תכנית חומש לשילובם באקדמיה של מועמדים מהפריפריה החברתית, למען איזון הייצוג של הישובים והפלחים השונים בחברה הישראלית, הקמת קרן מלגות ייעודית למצטייני פריפריה במקצועות סלקטיביים.
יעקב מרגי: לעודד תמרוץ להטמעת הבוגרים מהפריפריה, הרחבת מודל, מה שנקרא "צעד לפני כולם" עבור תואר ראשון להשכלה גבוהה, בניית תכנית מלגות בה הסטודנטים מעבירים מפגשי חשיפה לאקדמיה ולתיכונים, עידוד והרחבת פרויקטים של פרחי מדע ופרחי אקדמיה.
יעקב מרגי: מכינות מדעיות מואצות, מכינות שמספקות לסטודנט את כל הכלים להצליח במסלול שבחר הוא ללמוד.
יעקב מרגי: חיזוק והרחבת פעילות של תכנית הישגים במרכזי הצעירים בפריפריה, ולסיום בחינה של המל"ג והות"ת לפתיחת מסגרות לימוד יעודיים לחברה הערבית בכדי להתגבר על מחסום השפה וכן מחסומים נוספים.
יעקב מרגי: תכנית מואצת לשילוב חרדים באקדמיה תוך התמודדות עם חסמים ואחוזי הנשירה מהאקדמיה, כבר אחרי שנכנסים לאקדמיה אחוז הנשירה שם גבוה, אתם צריכים לדעת להכין תכניות תיגבור בנושא הזה.
יעקב מרגי: הקמת קרן מלגות קיום לסטודנטים מבוגרים, הקמת מרכזי הכוון מקצועי באקדמיה ולעודד תארים מוטי התעסוקה.
יעקב מרגי: בזה סיימתי.
יעקב מרגי: בוקר טוב, שלום לכולם, כנס פורה.
יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, היום ה-8 במאי 2017, י"ב באייר התשע"ז, בנושא:
יעקב מרגי: הצעת חוק המרכז למורשת מלחמת ששת הימים, שחרור ירושלים ואיחודה, התשע"ז-2017, הצעת חוק ממשלתית שמספרה 1120.
יעקב מרגי: גברתי היועצת המשפטית, אנחנו רוצים להספיק את החוק הזה ליום ירושלים שיחול בכ"ח באייר.
יעקב מרגי: אני חושבת שאחרי 50 שנה, אפילו עבד שרצע את אוזנו במרצע יוצא לחופשי ביובל.
יעקב מרגי: אז אני חושב שזה נכון ומתבקש, ויבורכו היוזמים.
<מירב ישראלי: אני מזכירה שבישיבה הקודמת הקראנו כבר את כל החוק, ונשארו רק כמה נקודות.
<מירב ישראלי: ישבתי עם נציגי הממשלה על כמה דברים שעוד היה צריך לברר, ובעצם הגענו לסיכומים.
<מירב ישראלי: רק יש דבר אחד שאני מבינה שאתם עוד צריכים – נושא הוראת מעבר.
יעקב מרגי: אנחנו אמורים לחזור על נקודות שלא היו בהסכמה?
<מירב ישראלי: כן, זה נקודות מאוד ספציפיות.
<מירב ישראלי: יש נקודה שרציתי להביא לתשומת לב הוועדה, בהגדרה של אתר ההנצחה גבעת התחמושת, בסעיף 2, למעשה יש פה זיקה בין חוק גנים לאומיים ואתרי הנצחה לבין החוק הזה.
<מירב ישראלי: בדרך-כלל בתאגיד סטטוטורי אנחנו מקצים לתאגיד מקרקעין.
<מירב ישראלי: כאן המקרקעין של התאגיד, בעצם מוקצים לו מכוח החוק דרך ההגדרה של אתר ההנצחה.
<מירב ישראלי: מי שמכריז על אתר הנצחה זה שר הביטחון, לפי ה חוק ההוא, וביררנו מה חל על זה מבחינה משפטית – למעשה חל על זה חוק ישן מתשכ"ג, ואם שר הביטחון רוצה לשנות את ההכרזה, נגיד לשנות את השטח של המקרקעין, אז הוא עושה את זה באישור ועדת הפנים.
<מירב ישראלי: אז רק שנדע איפה הדברים עומדים.
יעקב מרגי: היום גבעת התחמושת מוגדרת כאתר הנצחה?
יעקב מרגי: על ידי שר הביטחון?
<מירב ישראלי: כן, וזה יישאר ככה.
<מירב ישראלי: אם שר הביטחון ירצה לשנות משהו בהכרזה, כולל לשנות את השטח או משהו כזה, הוא יצטרך לבוא לאישור של ועדת הפנים, לפי החוק ההוא.
יעקב מרגי: זה לפי חוק אחר.
<מירב ישראלי: כן, אני רק מביאה את זה לתשומת לב הוועדה.
יעקב מרגי: מאחר שאני לא מתכונן להיות יו"ר ועדת החינוך כל החיים, להיות קנאי לה - - -
<מירב ישראלי: אני מזכירה שהוספנו לשם החוק וגם בהמשך את: "בגבעת התחמושת".
<מירב ישראלי: זה לכל האורך.
<מירב ישראלי: יש תיקון בסעיף 4ב: לשם השגות מטרותיו, המרכז יפתח את אתר ההנצחה – הוספה המילה: יתַחזקו ויפעילו, זה לאור ההתאמה בין החוקים, בין החוק של גנים לאומיים לחוק הזה.
<מירב ישראלי: היה צריך לעשות פה התאמה, אז הוספנו את זה.
<מירב ישראלי: בסעיף 6 יש תיקון לגבי עוד תפקיד של המרכז לגבי הטקס – התאמנו את זה לחוק יום ירושלים ולהחלטת הממשלה בנושא של הטקס, וניסחנו את זה באופן יותר כללי: יעמיד לרשות הגורם הממשלתי שהופקד על כך את אתר ההנצחה לשם עריכת טקס ממלכתי מרכזי לציון יום ירושלים ויהיה רשאי לסייע לו בעריכת הטקס.
<מירב ישראלי: זאת אומרת, בין אם זה יהיה מרכז ההסברה ובין אם זה יהיה גורם אחר.
<מירב ישראלי: עד כאן יש הסכמות.
<מירב ישראלי: בסעיף 7 הכנסנו את התיקונים שהוועדה החליטה עליהם בישיבה הקודמת – אני מזכירה, זה הרכב המועצה, ראש אגף משפחות והנצחה במשרד הביטחון או עובד האגף שהוא ימנה.
<מירב ישראלי: בפסקה (8) – שאלתי אותם אם הכוונה בנציגי החטיבות לנציגי החטיבות בהווה או נציגי הלוחמים.
<מירב ישראלי: אז כמו בסעיף הבא, זה ככל הניתן נציגי הלוחמים, וכמובן, אם אין אפשרות אז נציגים של החטיבה עצמה.
<מירב ישראלי: וגם הכנסנו מה קורה במצב שהחטיבות משתנות, כשכבר אין את החטיבות האלה – אז ראש אכ"א הוא זה שימליץ.
<מירב ישראלי: ויש פה לפני (9) – אם במקרה תהיה רה-אורגניזציה בצבא, אז סיכמנו עם משרד הביטחון שראש אכ"א ימליץ על נציג או נציגים של צבא ההגנה לישראל, באופן כללי.
<מירב ישראלי: את זה הוספנו.
<מירב ישראלי: בסעיפים הבאים, בכל מקום שהיה צורך, הוספנו, יושב-ראש המועצה וממלא מקומו הקבוע.
<מירב ישראלי: אז יש את זה בסעיף 8, בסעיף 11 בכמה מקומות.
<מירב ישראלי: את סעיף 15 אני מזכירה שמחקנו כי אמרנו שזה המשפט המנהלי, אין צורך להגיד את זה, זה רק יוצר בעיות.
<מירב ישראלי: לגבי ניגוד עניינים אני מזכירה שהיה פה דיון בוועדה, סעיף 16ד, בעמוד 7, יש סעיף חדש לגבי תאגידים סטטוטוריים שכל אחד יכול לשקול, אז הסכמנו להשאיר את הסעיף הזה, אבל חשוב לי להגיד לפרוטוקול שזה לא אמור להיות סעיף סטנדרטי בכל תאגיד סטטוטורי, אלא צריך לבחון בכל תאגיד סטטוטורי את הרכב המועצה, את מהות התאגיד.
<מירב ישראלי: כאן באמת יש מועצה שמורכבת מכל מיני גורמים שכל אחד מביא את העמדה שלו ולכן אין בעיה עם הסעיף הזה.
<מירב ישראלי: אבל חשוב לי להגיד לפרוטוקול שמבחינתנו זה לא משהו שייכנס באופן אוטומטי לכל תאגיד סטטוטורי.
יעקב מרגי: בסך-הכול, אם יש ניגוד עניינים שהוא מהותי, אישי, הוא מחויב באופן אישי להצהיר עליו לפי כל כללי המינהל התקין.
<מירב ישראלי: לא, כאן מדובר על ציבורי.
יעקב מרגי: לי אין ספק שאם חבר מועצה שמייצג את חטיבה 7 באתר ההנצחה הזה, לא יימנע ממנו לדאוג למורשתה של החטיבה הזה.
יעקב מרגי: זה לא ניגוד עניינים.
<מירב ישראלי: כן, דיברנו גם על העירייה.
יעקב מרגי: אתה רואה, לא נגעתי בחטיבות הצנחנים, לא ב-890 ולא 7, לא רציתי לדרוך על יבלות.
<קריאה: שמנו לב.
<מירב ישראלי: בסעיף 21 הוספנו את עניין מינוי יושב-ראש ועדת הביקורת.
<מירב ישראלי: הוספנו את המוזיאון בסעיף 22 כמו שהוחלט בישיבה הקודמת.
<מירב ישראלי: סעיף 24 לגבי העובדים, מקובל על הממונה על השכר, נשאר כמו שהוא.
<מירב ישראלי: אנחנו מדלגים הרבה.
<מירב ישראלי: סעיף 35, תקציב, זה דבר שנשאר לדיון בישיבה הקודמת.
<מירב ישראלי: אני מקריאה את סעיף 35(ג): זה משהו ברור, ומיקדנו את זה גם לדיווח ובקרה תקציבית.
יעקב מרגי: כמו כל משרד ממשלתי וכמו כל תאגיד.
<מירב ישראלי: אחרי סעיף 36 נוסף סעיף של דין וחשבון שנתי.
<מירב ישראלי: אולי תציגו אותו?
<לימור תוסייה כהן: היתה פה תקלה מסוימת, שהוא לא נכנס מלכתחילה, כי תאגיד ציבורי בהיותה של הממשלה אחראית עליו, מחויב בחובות דיווח לממשלה כדי שניתן יהיה לדעת מה הוא עושה ולוודא שהוא עומד בתנאי החוק כפי שהוא אמור לעמוד בהם.
<לימור תוסייה כהן: הסעיף הזה מדבר על דוח שנתי בכל אחד מתחומי הפעילות שהמרכז מקיים, וגם דוח על תקציב המרכז וביצועו.
<לימור תוסייה כהן: המנכ"ל מכין את הדוח הזה, המועצה מאשרת אותו ואז הדוח כפי שאושר על-ידי המועצה מוגש לשר התרבות ולשר האוצר.
<קריאה: השר לענייני ירושלים, השר הממונה.
<לימור תוסייה כהן: לשר הממונה ולשר האוצר.
<מירב ישראלי: אז נקרא את הסעיף לפרוטוקול: סעיף נוסף, סעיף עדיפות שדיברנו עליו בישיבה הפנימית, אתם סבורים שיש בו צורך.
<מירב ישראלי: זה סעיף שהוספתי אחרי סעיף 37 כי אמרנו שאנחנו רוצים לוודא שהחוק הזה חל ולא חוק גנים לאומיים בהקשרים מסוימים.
<מירב ישראלי: אז אני משאירה את זה.
<דפנה גוטליב: כן.
<מירב ישראלי: ההוראות לפי חוק זה יחולו על אף האמור בכל דין מכיוון שבחוק גנים לאומיים יש הוראות קצת אחרות לגבי תחזוקת האתר וכולי.
<מירב ישראלי: פרק תחילה והוראות מעבר – אני מציעה שתציגו מה דיברתם ומה החלטתם בסוף, אם החלטתם.
<שירן שושנה: מבחינת ציר הזמן ואבני הדרך על ציר הזמן שבהם אנחנו רוצים שהחוק ייכנס לתוקף והמרכז יהפוך לתאגיד פעיל, כשר לזכויות וחובות, אנחנו מדברים על תהליך של מעבר מעמותה פרטית שמתפרקת, מעבירה את נכסיה והתחייבויותיה למרכז המורשת, לתאגיד הסטטוטורי, וממועד זה הוא מתחיל לפעול על כל המשמעויות של הדבר ומתחיל למלא את תפקידיו לפי חוק.
<שירן שושנה: אנחנו מבקשים לוודא שהעברת הנכסים, ובראשם הקרקע, תושלם מבחינת הפרוצדורות המשפטיות לפני כניסת החוק לתוקף ותחילת פעולתו של המרכז.
<שירן שושנה: ולכן אנחנו מציעים שבהסדר זה או אחר הוראת המעבר תקבע שהחל מיום הפרסום תפעל העמותה להעברת הנכסים והשלמת העברתם, הנכסים וההתחייבויות, לידי המרכז, כאשר עם השלמת העברת הנכסים זה יהיה מועד התחילה של החוק, והמרכז ייכנס לתוקף, יתחיל לפעול, העובדים יהפכו ביום התחילה מעובדי עמותה לעובדי המרכז, ומשם ואילך המרכז יפעל לפי חוק.
יעקב מרגי: את אומרת שרק מרגע שיעברו הנכסים – ואם יהיו תקלות לא צפויות, פרוצדורות כאלה שיימשכו, אז החוק הזה לא ייכנס לתוקף?
<לימור תוסייה כהן: אדוני, יש פה שני דברים שאנחנו רוצים לעמוד עליהם.
<לימור תוסייה כהן: האחד, שלא יהיו לנו פה שני תאגידים שבעצם עושים אותו דבר.
יעקב מרגי: מקובל עליי שמרגע כניסת החוק העמותה הזו חדלה לפעול כעמותה.
יעקב מרגי: אפשר לקבוע לגביה את העברת הנכסים.
יעקב מרגי: את יודעת בדיוק שזה הליך פרוצדורלי לא פשוט.
יעקב מרגי: אני לא יודע אם יש מישהו סביב השולחן שיכול לומר לי הערכת זמן סבירה שההליך הזה יסתיים.
<לימור תוסייה כהן: נמצא פה אופיר כץ, שישמח להתייחס ולהוסיף מהניסיון שלו.