GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שלמה גרוסמן: הות"ת חייבים להביא בחשבון שציוד ההוראה מיושן, תשתיות ההוראה מיושנות, ולכן יש צורך דחוף לתמוך בהן מחדש, לחדש אותן ולהביא אותן למצב מתוחכם כפי שהן חייבות להיות.
<שלמה גרוסמן: יתרה מכך, גם המכללות התפתח מחקר.
<שלמה גרוסמן: ישנם תארים שניים, לא תואר שלישי אבל תארים שניים, ישנו מחקר – מחקר יותר יישומי, אבל גם מחקר כללי.
<שלמה גרוסמן: ברור שאנחנו לא הולכים להתחרות באוניברסיטאות ואנחנו לא רוצים לקחת את דגל המצוינות של המחקר במכללות.
<שלמה גרוסמן: מכל מקום, אני חושב שהות"ת צריכה לשים דגש גם על אותו מחקר, שיעזור לפריפריה, שיעזור לאותן מכללות שמצטיינות בכך, ובעיקר כשאנחנו מדברים על הייטק – כמעט בכל מכללה של מדעי המחשב מפותחים מאוד – יש מדעי העיצוב, ההנדסות, ואני חושב שכאן חייבת להיות תמיכה שתאפשר למכללות להתקדם בלפחות שלב אחד.
<שלמה גרוסמן: נקודה אחת חשוב מאוד – אמרה יפה זילברשץ לגבי יחסי האוניברסיטאות – מכללות.
<שלמה גרוסמן: צריך להגיע להבנה מה פה ומה שם.
<שלמה גרוסמן: לבסוף, לגבי המסלול האקדמי של המכללות – אנחנו חייבים לשפר אותו כי אנחנו רוצים להגיע לרמה גבוהה יותר ואנחנו רוצים שחלק מהסגל הזה יוגדר כמחקרי, שעות ההוראה שלו יופחתו - - -
יעקב מרגי: יש לי רעיון.
יעקב מרגי: השאלה אם יסכימו כל השותפים.
יעקב מרגי: קביעת גיל פרישה לסגל הבכיר, ואז נתחיל לרענן קצת.
<שלמה גרוסמן: כבוד היושב-ראש, זה חשוב מאוד כי זה לפריפריה.
יעקב מרגי: זה בדיוק כמו הדיון הבא שיהיה לי לגבי חופשות שנתיות במערכת החינוך, שהמורים מלינים אבל לא מוכנים להיות שותפים לשינוי.
<שלמה גרוסמן: אז אנחנו פה מוכנים להיות שותפים, אנחנו רק חושבים שהסגל חייב לקבל תמיכה בצד ה - - -.
יוסף ג'בארין: קודם כל גילוי נאות – אני מרצה בחל"ת, אבל אני מקווה שזה לא ישפיע על תכני הדברים שלי.
יוסף ג'בארין: האמת היא שקשה, כבוד היושב-ראש, לנהל דיון כללי מבלי להיכנס לסוגיות יותר ספציפיות כי התמונה הכללית היא בעצם הרכב של נושאים יותר - - -
יעקב מרגי: לכן הצגת התוכנית היא הבסיס, גם תוכנית עבודה בשבילנו, לדיונים.
יוסף ג'בארין: אז אני מציע, קודם כל, שתהיה החלטה שאנחנו כן נקיים ישיבות מיוחדות.
יעקב מרגי: 1,2 מיליארד – לא יעבור בלי דיונים.
חנין זועבי: לא, אבל אנחנו רוצים להיות בעקרונות היסוד המנחים.
חנין זועבי: יש הבדל - - -
יעקב מרגי: 1,2 – זה בליבה של העקרונות המנחים.
יעקב מרגי: אני לא בסמנטיקה.
חנין זועבי: יש בינלאומיות, אז - - -
יעקב מרגי: אני לא בסמנטיקה, אני בעשייה.
חנין זועבי: זו לא סמנטיקה, פה.
חנין זועבי: זו תפיסה ערכית במרכז, ביסוד.
חנין זועבי: כמו שמשנים - - -
יוסף ג'בארין: אני אשמח להתייחסות של יו"ר הות"ת לשיח שאנחנו שומעים על התערבויות פוליטיות בחופש האקדמי במוסדות להשכלה גבוהה.
יוסף ג'בארין: אני שומע שיח מאוד מסוכן בכיוון הזה, ואני מקווה שבתוך המועצה להשכלה גבוהה ובתוך הות"ת מודעים לסכנות הגדולות.
יוסף ג'בארין: אני מקווה שמה שאנחנו חווים כאן, במשכן הזה, לא יחלחל לתוך המוסדות להשכלה גבוהה, ושהמועצה להשכלה גבוהה תצליח לשמור על העיקר, על הרוח ועל הנשמה של המוסדות האקדמיים, שזה בהחלט החופש האקדמי של סגל המרצים.
יוסף ג'בארין: אז אני אשמח להתייחסות בעניין הזה.
יוסף ג'בארין: הנקודה השנייה, אולי בכל זאת עדכון לגבי מה קרה עם התוכנית לפתוח מכללה ציבורית ביישוב ערבי.
יוסף ג'בארין: זה נושא שאני מקבל הרבה פניות שנוגעות אליו ואשמח גם להבהרה.
יוסף ג'בארין: עלתה הסוגיה של המגמה שיותר ויותר סטודנטים מהחברה הערבית לומדים בחו"ל.
יוסף ג'בארין: זה כולל גם את שטחי הרשות הפלסטינית, כך שרק באוניברסיטה האמריקאית בג'נין יש 5,000 סטודנטים.
יוסף ג'בארין: אם בעבר הלימודים בחו"ל היו בעיקר לרפואה, משפטים והנדסה, היום זה כמעט כל התחומים.
יוסף ג'בארין: אפילו מורי ספורט לומדים היום בג'נין.
יוסף ג'בארין: אני חושב שזו תופעה שהות"ת צריך לתת עליה את הדעת, וגם לתת מענה – האם יש תוכנית אסטרטגית לשמור על הסטודנטים בתוך המוסדות האקדמיים בישראל?
יוסף ג'בארין: אני רוצה להגיד לכם שהמחקרים מראים שכל הסטודנטים הערבים שלומדים בחו"ל זה כברירת מחדל 2.
יוסף ג'בארין: זאת אומרת, בסדר העדיפות שלהם זה ללמוד בישראל.
יוסף ג'בארין: לכן אני חושב שאל מול התופעה הזו ואל מול טענות שאנחנו כל הזמן מדברים עליהן, של חסמים – גם של הפסיכומטרי, ושמחתי לשמוע על ההתפתחות בבאר שבע, שיכולה להיות מודל למקומות אחרים.
יוסף ג'בארין: בשנים האחרונות אנחנו נתקלים ביותר ויותר סטודנטים שלא מתקבלים דווקא בגלל הבחינה בעברית.
יוסף ג'בארין: לדעתי זה מחייב בחינה יותר מעמיקה.
יוסף ג'בארין: אני חושב שאולי שווה להקים ועדה מקצועית שתסתכל יותר מקרוב על הנושאים הללו.
יוסף ג'בארין: אני מודע שהיתה התוכנית חומש ואני מודע שהתקציב שלה גם התרחב עכשיו, וזה באמת מבורך, ואני מודע לכך שאולי זה אחד התחומים היחידים כיום בספירה הציבורית ששומעים בו על הקצאות משמעותיות, תחום ההשכלה הגבוהה.
יוסף ג'בארין: הדאגה שלי זה האם זה מספיק יעיל והאם יש מספיק התייעצויות עם קובעי מדיניות בתוך החברה הערבית ואנשי מקצוע בתוך החברה הערבית, כך גם שאפשר לעלות על כל הנושאים שעולים.
יוסף ג'בארין: אמרתי – הפסיכומטרי ויע"ל והלימודים בחו"ל וכדומה.
יוסף ג'בארין: מיליארד ורבע – אני מודה, זה כסף מאוד משמעותי.
יוסף ג'בארין: השאלה אם הוא מתועל מספיק - - -
יעקב מרגי: יהיה על זה דיון.
יוסף ג'בארין: הערה אחרונה לגבי לוח השנה האקדמי.
יוסף ג'בארין: אני חושב שקודם כל הגיע הזמן שיהיה לוח שנה מאוד ברור כבר בשלבים המוקדמים שייתן מענה גם לכל הרגישויות הדתיות של כל הקבוצות.
יוסף ג'בארין: אני גם מקבל פניות מסטודנטים ערבים שבעצם החגים שלנו, שלהם, עד היום – אינם חלק מהעניין הזה.
יוסף ג'בארין: איך שאני מכיר את פרופ' זילברשץ, לכל הדברים שאני מעלה היום – אני רואה שגם מירב נמצאת כאן, שליוותה את כל התהליך, אני חושב שאפשר באמת לתת מענה לנושאים הללו ונשמח, באמת, להמשיך לשתף פעולה.
<אורנה קופרמן: אני פרופ' אורנה קופרמן.
<אורנה קופרמן: אני מהאוניברסיטה העברית, אבל אני מייצגת את עצמי בלבד.
<אורנה קופרמן: אני רוצה לדבר על תוכנית החרדים.
<אורנה קופרמן: אם כבר מדברים עליה - - -
יעקב מרגי: לא, אנחנו לא מדברים עליה.
יעקב מרגי: מאחר ואפשרתי לחברת הכנסת חנין זועבי לומר את דבריה בסוגיות שלא בדיון אני אתן לך על קצה המזלג ובלבד.
יעקב מרגי: אם תבואי לדיונים שיש כאן על האקדמיה לחרדים אני אשמח לתת לך את מלוא הזמן לדבר.
<אורנה קופרמן: אני אשמח.
<אורנה קופרמן: אמר צבי הכהן שאויבו של הטוב הוא הטוב ביותר, אז קצת קשה לדבר שעה על מצוינות, ואז לפחד מהטוב ביותר, אבל במקרה של החרדים, למזלנו, הבחירה היא לא בין טוב וטוב מאוד אלא בין רע לטוב מאוד, והתוכנית שמוצעת עכשיו בחומש הבא להנגשה של חרדים לדעתי היא רעה מאוד – רעה גם לחרדים ורעה גם למערכת ההשכלה הגבוהה.
<אורנה קופרמן: יושב פה גלעד מלאך שאולי יסכים לספר יותר ממני, אבל התוכנית הזו נכשלה, מה שקרה עד עכשיו.
<אורנה קופרמן: אמנם המספרים גדלו, וגדלו יפה, אבל בוגרי התוכניות האלה לא מוצאים עבודה.
<אורנה קופרמן: הרמה שם מאוד נמוכה, יש אחוזי נשירה מאוד גדולים ותקציבים גדולים שהיו יכולים להיות מופנים בדרכים יותר מוצלחות – לא משיגים את המטרה שלהם.
יעקב מרגי: אני רואה שאיכפת לך מהסוגיה.
יעקב מרגי: יש לך תוכנית אלטרנטיבית, שנוכל לדון בה?
<אורנה קופרמן: בהחלט.
יעקב מרגי: שתשפר את הרמה, את התעסוקה?
יעקב מרגי: אשמח לקבל אותה ולעיין בה.
<אורנה קופרמן: יש תוכנית אלטרנטיבית והיא מבוססת על שילוב של חרדים בתוכניות הקיימות, ללא הפרדה.
<אורנה קופרמן: ההפרדה הזו היא לא רק הפרדה מגזרית אלא גם מגדרית – החרדים לומדים לחוד, גברים ונשים, וההפרדה לא סימטרית.
<אורנה קופרמן: מרצות לא יכולות ללמד גברים.
יעקב מרגי: אז אגלה לך – בתוכנית שלך אף חרדי לא יבוא ללמוד.
יעקב מרגי: אולי, מיעוט קטן.
יעקב מרגי: אבל אני מוכן להיות מאותגר בדיון הבא בסוגיות האלה, כי בזבזתי קצת מהקדנציה הזו על הסוגיות האלה, אז אשמח ליהנות מהניסיון שלך ומהידע שלך.
<עדי משניות: אני מנהלת את המחלקה למדיניות אקדמית בהתאחדות הסטודנטים ואני חברת מל"ג טרייה, במל"ג ה-13.
<עדי משניות: אני אשתדל מאוד לתמצת בדברים.
<עדי משניות: בגדול אנחנו רוצים רק לדבר כאן על שיתופי פעולה, שיתופי פעולה מצוינים שכבר קורים ושיתופי פעולה שאנחנו חושבים שיכולים להעמיק עוד יותר.
<עדי משניות: אני רק אתחיל במילה אישית ליפה, שאני חושבת שבהצגה של תוכנית החומש הזו ביטאה איזושהי רוח של חדשנות שאנחנו הכרנו ממנה עוד לפני שהתוכנית הוצגה.
<עדי משניות: אפשר לראות הרבה דרכים חדשות שאליהן המערכת הולכת עם החומש הזה.
<עדי משניות: אנחנו מאוד מעריכים את זה וגם צריכים להיות שותפים בהרבה מהתהליכים האלה, בין אם כאלה שקשורים לקידום איכות ההוראה ובין שקשורים לשינויים רגולטורים אחרים.
<עדי משניות: מטבע הדברים אנחנו נשים דגש גם על דברים שאנחנו חושבים שצריך להעמיק אותם יותר.
<עדי משניות: קודם כל, מבלי להיכנס לדיון על אוכלוסיות מיוחדות, חשוב לי מאוד להדגיש שמבחינתנו בתור התאחדות הסטודנטים – נאה דורש ונאה מקיים, ולכן, לגבי שיתופי הפעולה זה חלק מאוד חשוב מהפעילות שלנו.
<עדי משניות: לאחרונה אנחנו הוספנו בתוך הצוות המקצועי של ההתאחדות – ממש פתחנו מדור התעסקות בקידום הסטודנטים החרדים שמצטרף למדור קידום סטודנטים ערבים שיש לו פעילות ענפה ומאוד משמעותית בתת הוועדה של ות"ת שמטפלת בתוכנית החומש של קידום האוכלוסייה הערבית.
<עדי משניות: אז אנחנו מצטרפים גם לסיפור הזה ואנחנו באמת מזמינים כל גורם שזה מעניין אותו לדבר גם אתנו על זה.
יעקב מרגי: הייתי מצפה ממך שתתייחסי – היה דוח הסטודנטים, האם מערכת ההשכלה הגבוהה מעניינת או לא, מאתגרת או לא.
יעקב מרגי: מצאתם מענה פה, בתוכנית החומש?
<עדי משניות: אני בדיוק מגיעה לזה עכשיו.
<עדי משניות: יש הרבה מאוד דברים, ובקידום הוראה אנחנו רואים את זה במיוחד, גם מה שקשור למרכזי היזמות – שזה משהו שבתחילת דרכו, זה דברים שאנחנו הצבנו בדוח הוועדה הציבורית ואנחנו רואים את הכיוון שלהם.
<עדי משניות: אני כן רוצה לשים זרקור על שני דברים שאנחנו חושבים שאפשר להעמיק אותם יותר – אחד, אנחנו חושבים שצריך עוד יותר לראות את התואר, במיוחד התואר הראשון, כאיזשהו מכלול שאמור להיות אבן דרך בחיים של כל הצעירים בישראל.
<עדי משניות: במובן הזה אפשר לשפר ולחזק את שיתוף הפעולה של כל מה שקשור לעולם התעסוקה, לעולם של לאחר התואר, לראות, באמת, איך הלמידה הופכת להיות קומפוננט אקטיבי הרבה יותר משמעותי.
<עדי משניות: אנחנו חושבים שזו לא מילה גסה, גם באוניברסיטאות, גם במכללות, אבל כל אחת לפי דרכה.
<עדי משניות: בהקשר הזה, גם מה שקורה למועמדים לפני הלימודים, אני חושבת שזה גם מתחבר לדברים שהעליתם לגבי הסטודנטים הערבים - אנחנו חושבים שאפשר להגביר מאוד את השקיפות, גם של המוסדות להשכלה גבוהה עצמם וגם שלנו כמערכת כלפי מועמדים, כדי שיעשו גם בחירות מושכלות וכדי שיהיה להם את הכלים לעשות זאת.
<נתנאל אל: אני מציג את עמותת "יוצאים לשינוי".
<נתנאל אל: זו עמותה שמתעסקת בבוגרי הציבור החרדי.
<נתנאל אל: זאת אומרת, כל מי שהוא בוגר הציבור החרדי, אם הוא חרדי ואם לא.
<נתנאל אל: אני אשמח לדעת אם יש התייחסות בתוכנית לבוגרי החינוך החרדי שאינם חרדים או שאינם בהכרח חרדים, מסורתיים, דתיים וכל השאר.
יעקב מרגי: אתה מכוון לכך שהרי מבחינת אותם בוגרים – הם באו עם אותם תנאי סף.
<נתנאל אל: בדיוק.
<נתנאל אל: אני יודע שיש לזה התייחסות בות"ת, אני יודע שהות"ת עובד מולנו.
<נתנאל אל: אני פשוט לא שמעתי אז אמרתי שאני אעלה את זה.
<נתנאל אל: "יוצאים לשינוי" גם עובד מול מוסדות וחשוב לי לציין שאנחנו נשמח לעבוד מול מוסדות שונים כדי לקדם את האינטרס של בוגרי החינוך החרדי.
<קנת הוכברג: קודם כל אני רוצה לברך את שר החינוך ואת יושבת-ראש הות"ת על התוכנית.
יעקב מרגי: שר החינוך ויו"ר המל"ג.
<קנת הוכברג: כן, הוא יו"ר המל"ג, יו"ר ות"ת, ויש כאן תוכנית מאוד מאוד מאתגרת וברוכה.
<קנת הוכברג: ב"ה הכל יצליח.
<קנת הוכברג: כאשר מחלקים את כל הכסף הנוסף שיוקדש להשכלה הגבוהה לא נאמרה כאן תוכנית מפורטת ויותר מגובשת לגבי המכללות לעומת האוניברסיטאות.
<קנת הוכברג: הרי היום כ-2/3 מהסטודנטים למדו לתואר ראשון במסגרת המכללות.
<קנת הוכברג: אני, כרקטור מרכז אקדמי שבא מ-40 שנים באוניברסיטה ועכשיו אני רקטור של מכללה, מרגיש את זה יום יום.
<קנת הוכברג: המחקר קיים במכללות.
<קנת הוכברג: אנחנו לא רוצים ש2/3 מהסטודנטים שלנו לתואר ראשון ילמדו על ידי מורים ולא על ידי מרצים.
<קנת הוכברג: אלה עוסקים במחקר.
<קנת הוכברג: באוניברסיטאות, התפקיד של החוקר באוניברסיטה זה מחקר והוראה.
<קנת הוכברג: התפקיד של מרצה במכללה זה הוראה ומחקר.
<קנת הוכברג: המוסד מתוקצב על הוראה ואינו מתוקצב על מחקר.
<קנת הוכברג: אני ממרכז אקדמי "לב" יש לי יותר מ-2,000 סטודנטים מתוך - - - שלומדים הייטק ואנחנו מוציאים יותר מ-150 מאמרים בשנה ויותר מ-2 מיליון שקל בתקציבי מחקר מאותן הקרנות שהוזכרו.
<קנת הוכברג: על כל אלה האוניברסיטה היתה מקבלת matching.
<קנת הוכברג: במכללות מקבלים – כלום.
<קנת הוכברג: זה צריך להשתנות לפני שמחלקים את כל הכסף לכל התוכניות הברוכות.
<קנת הוכברג: יש אוכלוסייה מסוימת שעדיין מופלת לרעה, וצריך לתקן את זה.
יעקב מרגי: רציתי לומר משהו קצת ציני, אבל אני אתאפק.
<גלעד מלאך: אני רציתי להתייחס במילה אחת לסוגיה הזו של לימודי חרדים באקדמיה.
<גלעד מלאך: אני רוצה להגיד ש - - -
יעקב מרגי: תתמקד בהערה שלי כי זה לא דיון ממוקד על חרדים, אבל לא אקח ממך את רשות הדיבור.
<גלעד מלאך: רציתי להגיד לאורנה – מותר לך להסיק מהדוח שכתבתי שזה כישלון, אבל אני ככותב הדוח לא סבור שזה כישלון.
<גלעד מלאך: אני רק רוצה להציב את זה על השולחן.
<גלעד מלאך: הנתונים מופיעים שם.
<גלעד מלאך: בהקשר הזה אני רק רוצה להגיד שהדגש של התוכני החדשה, מעבר לגידול המספרי של לימודי חרדים באקדמיה, הדגש הוא להעלות את הרמה.
<גלעד מלאך: כלומר, בהקשר הזה, הרמה של לימודי חרדים באקדמיה שלא היתה מספיק גבוהה, הדגש הוא מאוד מאוד משמעותי של העלאת הרמה וזה בא לידי ביטוי ב-4 דברים לפחות: אל"ף, מכינות לבגרויות לאוכלוסייה החרדית, בי"ת – תמיכה במקצועות טכנולוגיים, גימ"ל – שילוב חרדים באקדמיה עצמה, ולא רק בקמפוסים – כמובן, גם בקמפוסים נפרדים, אבל גם באקדמיה עצמה, ודבר אחרון – תמיכה בתואר שני.
<גלעד מלאך: אני חושב שהדבר הזה יוביל לכך שהתוצאות יהיו הרבה יותר טובות בחומש הבא.
יעקב מרגי: קצת יותר אופטימי.
<רחל שלי לוי דרומר: תודה לפרופ' זילברשץ על הצגה מאוד מאוד מרתקת.
<רחל שלי לוי דרומר: אני מבקשת להתייחס לסוגיית הבין לאומיות ולהעלות כמה קשיים, שאני, בתור המזכירה האקדמית של אוניברסיטת בר אילן נתקלת בהם כמעט בעבודה יום יומית.
<רחל שלי לוי דרומר: הקושי הראשון הוא בעניין הרגולציה.
<רחל שלי לוי דרומר: הדרך לאשר בארץ תוכנית בין לאומית היא ארוכה, קשה ומתישה, ובמיוחד בולט הפער בין התהליך ההז אצלנו לבין התהליכים של שיתופי פעולה בתוך אירופה בין מדינות שונות.
<רחל שלי לוי דרומר: כשאנחנו יושבים עם שותפים מאירופה הם נבהלים, ולפעמים נרתעים.
<רחל שלי לוי דרומר: אז אני חושבת שיש מקום להתייחס, אולי, לנקודה זו בהמשך, ובעיקר לאפשר תהליכים מזורזים.
<רחל שלי לוי דרומר: יחד עם זה אני רוצה לציין את הקושי שיש לנו בהתנהלות מול משרד הפנים בהבאה של סטודנטים מחו"ל.
<רחל שלי לוי דרומר: אני יודעת שלפני מספר שנים נעשו תהליכים לייעול העניין, אבל אני חושבת שעדיין, במשרד הפנים במקרים רבים מתייחסים אלינו, לפניות שלנו, כאילו שאנחנו מבקשים להביא עובדים זרים.
<רחל שלי לוי דרומר: התהליך הזה הוא - - -
<יפה זילברשץ: את צריכה ללמוד לפנות למשרדים שלנו, יש לנו החל מלפני 3 חודשים סגל שמטפל בנושא הזה.
<רחל שלי לוי דרומר: אני בקשר אתם, ועדיין אנחנו נתקלים בקשיים.
<רחל שלי לוי דרומר: אשמח ללמוד את העניין הזה.
<יפה זילברשץ: - - - לפני חודשיים.
<רחל שלי לוי דרומר: בסדר, אשמח להיעזר בהם.
<רחל שלי לוי דרומר: הנושא האחרון שאני רוצה לומר הוא שהנושא של ההטיה לכיוון מדעי הטבע כמובן מגיעה מגיל תיכון, ואולי אפילו קודם.
<שלי אלקיים: תודה לפרופ' זילברשץ על עבודה מאומצת וחשובה.
<שלי אלקיים: כמו ששומעים פה בדיון, ביעדים הישנים היו סעיפים של ערבים, חרדים ונשים, והיעדים האלה מצויים גם ביעד החדש.
<שלי אלקיים: ליעד החדש הוספו, ובחכמה, אתיופים ובדואים, שזה sub-section בתוך הערבים וכמובן היהודים.
<שלי אלקיים: אבל המצב הזה משקף הבלעה של אוכלוסייה, שאין שום מחלוקת שהמזרחיות כהיסטוריה לא רשומה עדין באקדמיה דיה, ויש נחשלות גם בפריפריה, כמו שדובר כאן.
<שלי אלקיים: צריך, אפוא, להוסיף ליעד החדש של תכנית החומש בסעיף "אתיופים ובדואים" גם – "מזרחים", ואז תקום, כמו שכולנו רוצים – ועדה במל"ג שתגיש תכנית על האתיופים, כראוי, ועל המזרחים, כראוי, במזרחיות, וכמובן – על הבדואים.
<שלי אלקיים: בכבוד רב.
<יפה זילברשץ: נאמרו הרבה דברים ואני גם מודה עליהם, כי הם תמיד מחדדים, בין אם אני מסכימה או לא מסכימה הם גם נותנים לי את היכולת להסתכל על עצמי בחזרה.
<יפה זילברשץ: אז הדיונים כאן הם תמיד נהדרים.
<יפה זילברשץ: אני לא אוכל להתייחס לכל מי שאמר כל דבר.
<יפה זילברשץ: קודם כל – נתחיל בנושא המחקר במכללות.
<יפה זילברשץ: זה קשור למה שדיברנו, על מבנה המערכת.
<יפה זילברשץ: עוד לפני שאתם אפילו פניתם אלי אני פניתי אליכם ואמרתי שאני מרגישה מצוקה בשטח ושהשטח לא רגוע בעניין הזה.
<יפה זילברשץ: כשמשהו לא רגוע צריך לטפל בו.
<יפה זילברשץ: לא ברור מה צריך לעשות בו, אבל קודם כל צריך לטפל בו.
<יפה זילברשץ: כמו שאמרתי – הנושא נכנס לטיפול, יש סדר עבודה.
<יפה זילברשץ: אני מניחה שייקח לנו חודשים עד תחילת השנה הבאה ואולי אפילו קצת יותר כדי להבין, כדי לעשות את הדברים המושכלים והנכונים.
<יפה זילברשץ: האסטרטגיה כאן היא מאוד מאוד חשובה.
<יפה זילברשץ: אני חושבת שההנגשה היתה דבר ענק אבל בגלל שהיא הלכה קדימה כדי לעשות את זה, היא לא בדיוק הסתכלה על האין, וזה בסדר.
<יפה זילברשץ: עכשיו נעשה את זה, בשלה העת.
<יפה זילברשץ: המערכת היא יציבה, גדולה, אנחנו לא רוצים להגדיל אותה.
<יפה זילברשץ: זה הזמן להסתכל עליה לעומק.
<יפה זילברשץ: אני חושבת שזה מענה לעניין.
<יפה זילברשץ: עניין האנשים, אני חוזרת ואומרת – הוא באמת מאוד מאוד חשוב בעשייה שלנו.
<יפה זילברשץ: הוא יבוא לידי פיצוח.
<יפה זילברשץ: הוא חייב להתכתב עם התיכונים ואפילו עוד קודם, עם כל משרד החינוך.
<יפה זילברשץ: כל העבודה שלנו היא עבודה הוליסטית.
<יפה זילברשץ: אנחנו פרק בחיים, פרק בחיים הבוגרים שנשען על הלימודים בבית הספר ועל ההשמה אחר כך.
<יפה זילברשץ: כל תוכנית שאנחנו בונים היום אף פעם לא מסתכלת עלינו כמגדל שן בהקשר הזה.
<יפה זילברשץ: אפרופו מחקר, אני לא יודעת מי דיבר כאן על העניין של ההקצבות לתעשייה שהן קטנו.
<יפה זילברשץ: זה משתנה בתוכנית לשנה הבאה.
<יפה זילברשץ: אתה חייב להתכתב לא רק עם בתי הספר, אלא גם עם התעשייה.
<יפה זילברשץ: המחקר חייב להתכתב עם התעשייה, ואנחנו מודעים לזה.
<יפה זילברשץ: לגבי הסטודנטים הנהדרים שלנו – אני חושבת שבשבי
<יפה זילברשץ: לם הצגת התוכנית צריכה להיות חגיגה במובנים רבים.
<יפה זילברשץ: הרבה מהתוכניות כשהן היו כאשר קיבלתי את תפקידי – האמנתי בהן, ונתתי להן להשפיע.
<יפה זילברשץ: אני חושבת, עדי, שמה שאני קוראת לו "הקמפוס החדש", אותו מקום שבאמת יקומו בבוקר בערגה אליו, אנחנו לא יכולים לעצום עיניים ולהגיד – יש לנו תכנית נהדרת, כסף ומרכזי הוראה – ולא להסתכל בסוף על הצרכן ולראות אם הוא מאושר מהתקופה שלו.
<יפה זילברשץ: הוא לא מספיק מאושר, לא מספיק מאושר.
<יפה זילברשץ: לכן אנחנו כל הזמן צריכים להמשיך ולחשוב מה אנחנו עושים בהקשר הזה.
<יפה זילברשץ: אני חושבת שההשמות, שלא עלו כאן מספיק חזק, לתעסוקה בעקבות הלימודים, הם נושא מאוד מוזנח במדינת ישראל.
<יפה זילברשץ: לא טיפלו בו אסטרטגית.
<יפה זילברשץ: הוא עולה גם מקרנות פילנטרופיות, ואני חושבת שזה נושא שאנחנו צריכים להרים אותו אתכם, בשבילכם ובשביל המדינה.
<עדי משניות: אני רק אגיד – "שותף", ולא "צרכן", בתפיסה שלנו.
יעקב מרגי: סמנטיקה, עוד פעם.
<יפה זילברשץ: לגבי החרדים והערבים אני אגיד משפט ואני מזמינה את עצמי, חבר הכנסת מרגי, לדיונים פתוחים בנושאים האלה.
<יפה זילברשץ: נושא הערבים הרבה יותר מתקדם בהישגים שלנו מנושא החרדים בות"ת-מל"ג ובעצם התוכנית שנבנו ותשומת הלב שניתנה לנושא – ויושבת כאן הסמנכ"לית, מירב שביב, וגם אגף התקצוב שלנו – זה אנשים שקמים, זה סקטורים שלמים בתוך הבניין שקמים בבוקר ועד הלילה כשהם הולכים הביתה הם מנסים לענות על כל הצרכים.
<יפה זילברשץ: כמו בתהליכים, הרבה דברים טובים קורים והרבה דברים טובים יכולים עוד לקרות, אבל זה לא נמצא במקום של עצימת עיניים, שאף אחד לא מתכתב, לא עם הבעיות ולא עם פתרונן.
<יפה זילברשץ: כדוגמה- יש לנו מלגות אלון נוספות למגזר הערבי, שאני, אישית, בפקולטה ממנה אני באה – נקלטה שם חברת סגל ערבייה לאחרונה.
<יפה זילברשץ: יש לנו מלגות לסטודנטים, יש לנו תכנית הישגים שהיתה רק ליהודים שמורחבת עכשיו לתכנית "רואד" שאתמול למדתי שזה pioneers, של רכזים שאנחנו מממנים אותם והם יושבים בכל המקומות, מביאים סטודנטים מהתיכונים ורואים מה שחסר כדי להשלים לו את ההשכלה וכדי להביא אותו להשכלה הגבוהה.
<יפה זילברשץ: יש לנו רכזים בתוך המוסדות שאנחנו מממנים.
<יפה זילברשץ: יש לנו גורם נוסף, שהוא יחד עם הנשיא ריבלין, שנקרא – תקווה ישראלית באקדמיה, כדי ליצור את ה-linkage.
<יפה זילברשץ: לא רק – בואו נעזור לערבי כדי שהוא יקבל את התרבות שלו אלא גם כדי שהם יוכלו להתקרב, יוכלו לדבר ויוכלו לעשות – תקנים שלמים שאנחנו מממנים מות"ת.
<יפה זילברשץ: האם זה גורם לתחושת השייכות ופותר את הדבר לכל החברה הערבית, על ספקטרום הזמן כרגע?
<יפה זילברשץ: לא.
<יפה זילברשץ: האם הרבה נעשה?
<יפה זילברשץ: האם אפשר ללמוד ולשמוע מה עוד אפשר לעשות?
<יפה זילברשץ: בשמחה.
<יפה זילברשץ: לגבי החרדים.
חנין זועבי: - - - בחו"ל - - -
<יפה זילברשץ: אנחנו נדבר אחרי זה, בשמחה.
<יפה זילברשץ: לגבי החרדים, אני רוצה לומר: לכל היושבים ליד השולחן ולכל אלה שיישבו - - - אני רוצה לבקש מכל הציבור כאן, שאולי הוא המיקרוקוסמוס של החברה במדינת ישראל, ונמצא כאן כל אחד מהזווית שלו.
<יפה זילברשץ: תראו, אין אמת מוחלטת בתהליכים חברתיים.
<יפה זילברשץ: אף אחד עוד לא קבע מה הדבר הנכון, מאיפה הוא מתחיל ואיפה לא.
<יפה זילברשץ: אני נמצאת שנה וחצי במל"ג.
<יפה זילברשץ: למעט ל-2 או 3 ידידי נפש שלי לא אמרתי מה חוות דעתי האישית בנושא חרדים בהשכלה הגבוהה, אבל אני חושבת שהאינטרס הלאומי של כל מי שמתייחס לנושא הוא להבין שבסוף, תוכנית, שיש אקסיומה שמבקשת לשלב, בדיוק כמו ערבים ובדיוק כמו חלקים אחרים בחברה הישראלית – מחייבת אותנו לפתוח את הדלתות שלנו גם לאוכלוסייה החרדית.
<יפה זילברשץ: הם בשר מבשרנו, הם חלק ממדינתנו, הם אזרחי מדינת ישראל.
<יפה זילברשץ: כדי לעשות א זה, כמו בכל תכנית אחרת – יש או העדפות מתקנות, כמו שאתה עושה בנושא של הערבים, או פשרות מסוימות על עקרונות כדי שהדברים יקרו.
<יפה זילברשץ: התוכנית שלנו לא נבנתה ביום.
<יפה זילברשץ: עבדו עליה שנה וחצי.
<יפה זילברשץ: ישבו עליה בחדר הזה לפחות 5 פעמים.
<יפה זילברשץ: עירבו אותך, חבר הכנסת מרגי, לפחות 20 פעמים כדי לנסות למצוא איזשהו מתווה שכולם יוכלו לחיות אתו.
<יפה זילברשץ: הוא לא משקף את העמדה האישית לא שלך – יש שם הרבה דברים שאתה לא אוהב, אני יכולה להגיד לכם באופן אישי – גם לא שלי, אולי גם לא משאלות הלב של גלעד או של אורנה, אבל אני קוראת בסיום הדיון הזה, על הבמה הזו – לגלות אחריות לאומית בהתנעת התהליך.
<יפה זילברשץ: כל אחד ראוי לו לאדם שיעביר על מידותיו.
יעקב מרגי: הוועדה שמעה מפרופ' יפה זילברשץ, יו"ר הות"ת את ההצגה המפורטת על תכנית החומש.
יעקב מרגי: הוועדה התרשמה שיש הקשבה בתכנית החומש לשיח שהתקיים כאן בוועדה ובציבור בשנתיים האחרונות.
יעקב מרגי: התכנית מלמדת שהמל"ג-ות"ת הניחו את ידם על ההגא של ההשכלה הגבוהה, מבלי לפגוע בחופש האקדמי ובשאיפה לחדשנות ומצוינות.
יעקב מרגי: הוועדה תקיים דיונים ספציפיים במהלך הכנס על שילוב אוכלוסיות שלא מיוצגות כגודל חלקם באוכלוסייה, כגון – חרדים, ערבים, אתיופים, ואני יכול לומר לכם שיש עוד אוכלוסיות שמודרות מההשכלה הגבוהה, אבל הן נכנסות לסטטיסטיקה של עדות כאלה ואחרות ותוך קהילת יוצאי חבר העמים יש עדה שלמה שמודרת כמעט מהחברה, מהווייה הישראלית, אלה יוצאי קווקז.
יעקב מרגי: בצבא השכילו ועשו עבודת מחקר.
יעקב מרגי: הוועדה לוקחת את זה כאתגר.
יעקב מרגי: אני חושב שזה מתחיל מהגיל הרך ועד ההשכלה הגבוהה.
יעקב מרגי: אנחנו גם כאן נשים דגש כי יש לנו ניסיון עם אוכלוסיות מסוימות, למרות שאנחנו לא מרוצים עם התוצאה שאנחנו נמצאים בה היום – באוכלוסייה הבדואית, בערבים ובחרדים.
יעקב מרגי: עם זאת אנחנו רואים במגמות של השנים האחרונות בחברה הישראלית שאנחנו יודעים לעשות זאת.
יעקב מרגי: צריך לעשות בחכמה, ברגש, בתבונה - - -
<קריאה: באחריות.
יעקב מרגי: כמו שאמרה פרופ' זילברשץ, כמו שאנחנו יודעים להתכתב ולשמוע דברים אחרים, ערכים הם לא סובייקטיביים לדבר אחד.
יעקב מרגי: מי שמניף את דגל הערכים, הסולידריות והאוניברסאליות, כדאי שיסתכל על כל התמונה ועל כל הפסיפס שנוצר פה בחברה הישראלית.
יעקב מרגי: ה-29 במאי 2017, ד' בסיוון התשע"ז.
יעקב מרגי: יש לנו נושא אחד קטן פרוצדורלי לפני שנדון בנושא המרכזי שאליו התכנסנו.
עודד פורר: גדול, אבל פרוצדורלי.
עודד פורר: ..
יעקב מרגי: הקמת ועדת משנה לבחינת ימי הלימודים במערכת החינוך זה הנושא הראשון.
יעקב מרגי: הנושא השני, מחסור בכיתות לימוד בירושלים בכל המגזרים, לציון יום ירושלים.
יעקב מרגי: כפי שידוע חוגגים יום ירושלים כל השנה, אבל "סמוך ונראה" מה שנקרא זה גם שייך לירושלים בהקשר של מקרא מגילה.
יעקב מרגי: אנחנו נאמץ את המושג הזה של "סמוך ונראה" גם לגבי יום ירושלים.
יעקב מרגי: אנחנו קרובים אליו וצמודים אליו.
יעקב מרגי: הכנסת מרכזת מספר דיונים שקשורים לירושלים, אתמול הממשלה התכנסה במערות הכותל ודנה על ירושלים וחיזוק ירושלים, ואין סיכוי שוועדת החינוך לא היתה מתכנסת ודנה בחיזוק מערכת החינוך בירושלים, ולכן נבחר הנושא הזה של כיתות הלימוד.
יעקב מרגי: אבל לפני כן, ברשותכם, אבקש להביא לידיעת
יעקב מרגי: כם כי ועדת החינוך, התרבות והספורט החליטה בישיבתה מיום ד' בסיוון תשע"ז, שזה היום, 29 במאי 2017, על הקמת ועדת משנה לנושא בחינת ימי הלימודים במערכת החינוך.
יעקב מרגי: הרכב הוועדה יהיה חבר הכנסת עודד פורר היו"ר, חבר הכנסת מוטי יוגב, חברת הכנסת מירב בן ארי, חבר הכנסת מנואל טרכטנברג, חברת הכנסת חנין זועבי, חבר הכנסת חיים ילין, חברת הכנסת נורית קורן.
יעקב מרגי: רבותי, אני רוצה להבהיר שהנושא הוא לבחינה ולימוד, הוא יהיה בשיתוף פעולה.
יעקב מרגי: ועדת המשנה לא הולכת להנחית שום דבר.
יעקב מרגי: אני חושב שאין סביב השולחן הזה או בכלל בציבוריות, בחברה הישראלית, מי שלא תוהה ושואל.
יעקב מרגי: אני לא יודע מה יהיו התוצאות בסוף, אם ישתנו או לא ישתנו, אבל כולם רוצים קודם כול לבחון.
יעקב מרגי: יכול להיות שהמצב הנוכחי הוא הכי אידאלי במבנה של החברה הישראלית, אבל אין ספק שצריך לבחון זאת, ואני מודה לעודד פורר שהסכים לקבל את המטלה הזאת ולעשות אותה, אין לי ספק שהוא יעשה אותה בצורה הטובה ביותר, ולכל החברים שהסכימו להיות שותפים.
חיים ילין: אני הסכמתי כי עודד מוביל, כי אנחנו יודעים שאז יקרה משהו.
<פז כהן: רק להגיד לכם תודה רבה.
עודד פורר: תודה, אדוני היושב-ראש.
יעקב מרגי: סיימנו את הסעיף הראשון.
יעקב מרגי: הסעיף השני הוא מחסור בכיתות לימוד בירושלים בכל המגזרים.
יעקב מרגי: לפני שניתן את רשות הדיבור לראש עיריית ירושלים, אנחנו מקדמים בברכה את סגן שר הפנים, הרב משולם נהרי.
יעקב מרגי: אפשר לומר שמשרד הפנים יחד עם עיריית ירושלים הובילו את הדיון הזה ואני מקווה שהיום תצא בשורה מכנסת ישראל לעיר ירושלים.
יעקב מרגי: הוועדה קיימה מספר דיונים על המחסור, הן במזרח ירושלים, הן במערב העיר, בכיתות לימוד.
יעקב מרגי: אני חושב שזה דבר שאנחנו חייבים למחוק.
יעקב מרגי: אני לא רוצה לומר מילים גבוהות כמו חרפה וביזיון, אבל יש למחוק את הפערים האלה.
יעקב מרגי: רבותי, לפעמים אני מקיים אצלי דיונים בסוגיה של שיבוצים לרישום למוסדות החינוך, והתגלתה בפני תמונה של כיתות לימוד עם 50 תלמידות, ולפעמים אפילו זה עובר את המספרים האלה, שלא לדבר על כיתות שנמצאות במקומות שאנחנו רואים במדינות עולם שלישי.
יעקב מרגי: ראש העיר בישיבה שהיתה עם שר הפנים – הם לקחו את זה על עצמם, ואני מצדיע לו.