GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<עירית בירן: בשבוע קליטת העלייה היה את הנושא הבא, שהחלטנו להסתכל על מה שנקרא פסיפס ישראלי ולהסתכל על כל העליות ועל החיבור שלהם לתוך החברה הישראלית.
<עירית בירן: יש השבוע, התחיל אתמול, שבוע שלם, שבתי הספר מתעסקים בנושא של העליות השונות ולומדים עליהן וכן הלאה, ואפשר לראות את זה, מי שעכשיו מבקר בבתי הספר, יכול לראות גם במסדרונות וגם בתערוכות ובעבודות חקר וכן הלאה.
<עירית בירן: יצא חוזר מנכ"ל, הוא כבר פורסם בקיץ, ככה שמי שרוצה לראות את כל מה שאמרנו, גם שילוב, גם כללים של טיפוח, גם כל הנושאים שאנחנו רוצים לקדם.
יעקב מרגי: תני לי דוגמאות פרקטיות.
<עירית בירן: למשל, שהמורים חייבים בתוך התכנית לימודים ללמד גם את מורשת בני הקהילה מאתיופיה, למשל שלא מבצעים - - -
<קריאה: אגב, חוזר מנכ"ל - - -
יעקב מרגי: לא אדוני, סליחה, אתה מוזהר פעם שנייה.
יעקב מרגי: בוועדה הזו אין התפרצויות, מי שרוצה לדבר ידבר, עם הרמת יד.
יעקב מרגי: כולם ידברו עם הרמת יד, אין לי סימפטיה ואמפתיה לאף אחד בהתפרצויות.
<עירית בירן: אני אתן עוד דוגמה.
יעקב מרגי: לא, תני לי, גברת.
<עירית בירן: אני אתן עוד - - -
יעקב מרגי: תני לי, גברת, תזכירי לי את השם.
<עירית בירן: עירית בירן.
יעקב מרגי: עירית בירן, תקשיבי.
יעקב מרגי: זה טוב, במורשת התמקדת.
יעקב מרגי: אני לא מזלזל בקטע הזה שהחברה הישראלית חייבת להיות חברה קולטת, מכילה, מבינה ולא מפלה.
יעקב מרגי: אני מדבר כרגע על שילובם של תלמידים יוצאי אתיופיה.
<עירית בירן: זה הנושא הבא שרציתי - - -
יעקב מרגי: תני לי, אני אעזור לך.
<עירית בירן: הנושא הוא שלא יתקיימו קבוצה או הקבצה שהיא רק בני הקהילה, אלא רק מעורב.
יעקב מרגי: עירית, תני לי.
יעקב מרגי: בואי נעשה תיאום ציפיות, בסדר?
יעקב מרגי: אני רוצה שהדיון הזה יתמקד, ובכוונה אמרתי את הפתיח, יש לנו את עבודת המגשרים, יש לנו מורים בני העדה, יש את שילוב תכניות מיוחדות, אם כן או לא, תכניות העשרה כן או לא.
יעקב מרגי: שילוב מבחינתי זה קודם כל, אחר כך במעטפת, נכון, הכל חשוב.
יעקב מרגי: אבל קודם כל בואי נראה בצורה אקטיבית מה עשינו.
<עירית בירן: לא, אבל שאלת על חוזר מנכ"ל ועניתי מה יש בחוזר מנכ"ל.
יעקב מרגי: לא רציתי שתתמקדי בזה הרבה.
<עירית בירן: בסדר, נלך הלאה.
יעקב מרגי: כי זה חזר, מורשת חזר - - -
<עירית בירן: לא, זה דוגמא בחוזר מנכ"ל.
יעקב מרגי: לכן לקחתי על עצמי לכוון אותך.
<עירית בירן: בסדר, אין בעיה.
<עירית בירן: אם אתה רוצה שאני אחזור לחוזר מנכ"ל, יש סעיף שאסור לקיים קבוצות תגבור או קבוצות עבודה שהם רק בני הקהילה, הן תמיד צריכות להיות מעורבות ומנהלי בתי הספר הונחו כיצד לעשות את זה.
<עירית בירן: למפות את הצרכים ואיפה צריך לתת עזרה כדי לקדם את בני הקהילה.
<עירית בירן: כל הנושאים האלה נמצאים בחוזר מנכ"ל.
<עירית בירן: הנושא הבא שישנו בהחלטת הממשלה זה עבודה עם מורים, לחזק אותם בקשר עם בית הספר.
<עירית בירן: יצא קול קורא לרשויות, התחלנו לעבוד ב-100 מוסדות חינוך, חלקם עשו מפגש או שניים עם החזרה מחופשת סוכות, אבל לאורך השנה יהיו מפגשי הורים שהתפקיד של המפגשי הורים, א.
<עירית בירן: הקבוצות הורים תהיינה מעורבות, לא רק בני הקהילה, אבל הורים שאנחנו חושבים שכדאי לתת להם כלים לעבודה עם בית הספר או עם הגן, כדי לחזק את המקום שלהם, את ההורות שלהם מול בית הספר, מול הלמידה.
<עירית בירן: זה משהו שכרגע רץ.
<עירית בירן: הנושא של מיומנויות היסוד.
<עירית בירן: עלה לנו במספר רב של בתי ספר שהמורים לא יודעים לחזק קשיים ועכבות בלמידה והגעה למימוש הפוטנציאל של כל הילדים.
<עירית בירן: שילבנו 80 מת"ליות, שזו ההתמחות שלהן, בתוך בתי הספר, שהן גם מדריכות את צוות המורים וגם מטפלות פרטנית, מדגימות למורות, איך לתת טיפול נכון יותר, טוב יותר לתלמידים בכיתות.
<עירית בירן: הועלה נושא של תגבור כיתות ז'-י"ב, מרכזי הלמידה, זה עוד כרגע בחתימת חוזה עם הגורם המבצע.
<עירית בירן: 8,600 תלמידים יקבלו טיפול השנה, ואני מקווה שבארבע שנים הקרובות.
<עירית בירן: משרד הקליטה - יושבת על ידי שרה - העביר אלינו גם את הטיפול בתלמידים שקיבלו טיפול מפל"א, בשיטה הישנה.
<עירית בירן: מאחר ורוב בני הקהילה הם לא ילדים עולים, אלא חלקם ילידי הארץ וחלקם הרבה שנים בארץ, הרעיון היה לחבר אותם ולחזק אותם יחד, לבנות מרכזים אינטגרטיביים שיש בהם גם ילדים לא בני הקהילה וגם ילדים בני הקהילה ולחזק אותם יחד בלמידה.
<עירית בירן: זה נושא שאנחנו עוד לא התחלנו אותו פיזית, אני מקווה שתוך השבוע- עשרה הימים הקרובים נוכל לדווח לכם שהעסק יצא לדרך.
יעקב מרגי: משרד החינוך מינה פונקציה שכל תפקידה ליישום החלטת הממשלה?
<עירית בירן: משרד החינוך מינה בתוך כל אגף גיל, מדריכה שהתפקיד שלה ללוות את הנושא.
<עירית בירן: הרעיון היה להעביר את האחריות לאגף גיל ולא לאגף קליטת עלייה, כמו שהיה בשנים הקודמות, ולתוך כל אגף.
<עירית בירן: גם בקדם יסודי וגם ביסודי ובעל יסודי שובצה מדריכה יעודית שזה התפקיד שלה.
<עירית בירן: היא מגיעה לבתי הספר, היא מדווחת מה קורה ואיך קורה והיא גם עוזרת לנו באיסוף הנתונים.
חיים ילין: כמה בתי ספר?
<עירית בירן: אנחנו מתכוונים להגיע ל-250 בתי ספר.
חיים ילין: וכמה אנשים יש לכם שמטפלים ב-250 בתי ספר?
<עירית בירן: ברחבי הארץ הרבה מאוד.
<עירית בירן: יש מורים, יש מדריכות וכן הלאה.
חיים ילין: לא, אני לא מדבר על - - -
<עירית בירן: אני מדברת, במטה יש לנו שלוש נשים שזו העבודה שלהן, זו רק העבודה שלהן, לא עושות משהו אחר.
<עירית בירן: אנחנו הכנסנו בחינוך היסודי מאמנות שפה ומדריכים ספציפיים לבתי ספר שיש בהם אחוז גבוה מאוד של בני הקהילה.
<עירית בירן: ב- 42 בתי ספר יסודיים.
<עירית בירן: שם זו עבודה יותר ממוקדת, בגלל הסיפור של אחוז גבוה מאוד של תלמידים.
<עירית בירן: בתיכונים לא רואים אחוזים כאלה גבוהים, אבל בחינוך היסודי, בגלל שבית הספר הוא בשכונה, אז יש מספר בתי ספר שהאחוז הוא גבוה.
<עירית בירן: בחינוך הקדם - - - <היו"ר יעקב מרגי> מה המדיניות שלכם לגבי - - -
<עירית בירן: היסטורית, בתקופה של גדעון סער היה לפזר בתי ספר שיש אחוז גבוה.
<עירית בירן: מה שקרה בישובים שפיזרנו – סגרנו בית ספר ופיזרנו את התלמידים – התלמידים נוסעים מהשכונה בהסעות, בתחבורה ציבורית וכן הלאה לשכונות אחרות, ויש לנו בעיה עם זה.
<עירית בירן: זה לא פתרון כל כך טוב.
<עירית בירן: אנחנו כרגע מנסים לחזק בתוך השכונות את אותם בתי הספר שנשארו, כי ראינו שילד בכיתה א' או ילד בכיתה ג' שצריך לנסוע, לא תמיד הוא מגיע בזמן להסעה, הוא איחר אותה, להורים יש קושי להביא את הילד באיחור לבית הספר וכן הלאה.
<עירית בירן: אנחנו מעדיפים כרגע לא לפזר עוד בתי ספר.
<עירית בירן: זו כרגע הדרך שאנחנו עובדים איתה.
<עירית בירן: חזרה לקדם יסודי, אנחנו כרגע בפיתוח של תכנית חדשה שנקראת "מעגן קשת", אשר מכניסה אנשי מקצוע המאתרים ילדים עם קשיים התפתחותיים, גילאי 3-6, יחד עם הגננת.
<עירית בירן: גם נותנים הדרכה לגננת אבל גם מכניסים טיפול של אנשי מקצוע, כמו טיפול, אם צריך, בדיבור או מוטוריקה לתוך הגן, כדי לקדם את הילדים, כדי שבמעבר לכיתה א' לא יהיו ילדים שנשארים לנו מאחור.
<עירית בירן: הפיילוט הוא כרגע ברחובות, חדרה, קרית גת וקרית מלאכי.
<עירית בירן: בעוד שנה אנחנו נראה את התוצאות של התחלת הפיילוט הזה, אני מקווה שנוכל גם להרחיב.
<עירית בירן: בתכניות המצטיינים שלנו לשנת הלימודים הזאת הרחבנו ב- 216 תלמידים שהצטרפו לתכניות מצטיינים ברחבי הארץ.
<עירית בירן: ביקשנו לעשות מיפוי ולחפש בכל בית ספר, את אותם תלמידים שיש להם פוטנציאל אבל לא אותרו בכלים הרגילים ולהכניס אותם לקבוצות של המצטיינים.
יעקב מרגי: איזה כלים?
<עירית בירן: הכלי בדרך כלל של איתור של בית ספר, יש מיפוי פסיכולוגי שאיתו - - -
יעקב מרגי: אלה הכלים הרגילים?
<עירית בירן: אלה הכלים הרגילים.
<עירית בירן: בנו כלי רגיש, שמנקה את השונות התרבותית ומאתר עוד ילדים וכרגע אנחנו שיבצנו אותם בתוך תכניות המצטיינים, את 216 התלמידים.
<עירית בירן: אנחנו מקווים בשנה הבאה לגדול עם עוד קבוצה של ילדים בתוך תכניות.
<עירית בירן: לגבי של קידום בגרויות.
<עירית בירן: גם שם היה מבצע מאוד רציני לחפש ילדים לבגרויות קיץ, שלא היו עד השנה הזאת, לא נכנסו לתוך קבוצות התגבור לקראת בגרויות קיץ.
<עירית בירן: אתם יודעים שהרבה פעמים בית ספר אומר לילדים, "יש לכם יום תגבור, מי שבא בא, מי שלא בא זה בעיה שלו".
<עירית בירן: פה אנחנו ביקשנו מבתי הספר והם היו צריכים לתת לנו רשימות שמיות, שהם באמת דאגו שילדים יגיעו והתקשרו אליהם וכן הלאה.
<עירית בירן: אנחנו באמת ראינו גידול, ראינו את הגידול בכל הארץ, בסביבות ה-400 ילדים שהגיעו.
<עירית בירן: לגבי המועד השלישי בקיץ, אנחנו הרי עושים מועד נוסף למתמטיקה ואנגלית, לילדים שלא עברו בציון מספיק גבוה, מועד נוסף.
<עירית בירן: שגם שם הייתה בעיה, הוא גם פתח אופציה לילדים שהם בפנימייה כל השנה ובאים בקיץ הביתה ויכולים להצטרף בקיץ לקבוצות התגבור.
<עירית בירן: ההצלחה שם היא לא הייתה מאוד גדולה אבל 16 תלמידים נוספים שלא היו בשנים קודמות כן שובצו.
<עירית בירן: לקראת השנה הקרובה אנחנו נעבוד יותר קשה כדי שתהיה לנו קבוצה יותר גדולה.
<עירית בירן: בנושא הכנה לצה"ל, 145 קבוצות נפתחו ברחבי הארץ, חלק בבתי הספר וחלק רשותיים.
<עירית בירן: עוד פעם, אינטגרטיביים, לא בנפרד, לא ייעודיים, אבל שאנחנו רוצים לראות - - -
יעקב מרגי: אבל יש עין בוחנת לגבי - - -
<עירית בירן: יש עין בוחנת לראות מי מגיע ואמרנו שניתן תקציב תוספתי, רק במקום שהם התמידו עד סוף הקורס וארגונים שעובדים איתנו מאוד - - -
יעקב מרגי: מה אתם מזהים?
<עירית בירן: אנחנו מזהים שהם צריכים יותר תשומת לב והסברה בבית.
<עירית בירן: כי אם יש קבוצת "אחריי" בבית ספר וההורה לא מבין למה הילד אחר הצהריים רץ על חוף הים או רץ באיזשהו מקום ולא מגיע הביתה לעזור, צריך להסביר.
<עירית בירן: זה חלק מהעבודה שאנחנו כרגע עושים עם הארגונים, שיגיעו לבתים ויסבירו להורים, שההורים לא יכעסו על הילדים, שהם פתאום לא יחשבו שהם מסתובבים כי הם בעצם הולכים למשהו שהוא מאוד ייעודי.
<עירית בירן: עושים עבודה ואנחנו מקווים גם לקבל תוצאות בסוף השנה, כמה היו, כמה הצליחו וכן הלאה.
<עירית בירן: גם תנועות הנוער גייסו מישהו שהוא כמו מגשר, הם לא ממש מגשרים, אבל אנשים שיעזרו לגייס יותר ילדים, גם לקורסי מד"צים, גם מש"צים, גם לעבודה שוטפת.
<עירית בירן: אנחנו מקווים שגם כאן נוכל בסוף השנה להביא תוצאות.
<עירית בירן: הם עכשיו מגייסים אז לא הבאתי לכם מספרים, אבל בסוף השנה אנחנו נביא לכם מספרים מדויקים, כמה שרדו את כל השנה בתנועת הנוער.
<עירית בירן: אני חושבת שזה מאוד חשוב, ועוד יותר חשוב מבחינתנו זה קורסי מד"צים ומש"צים כי זה המנהיגות שאחר כך תביא מהשכונה עוד ועוד ילדים.
<עירית בירן: בנושא הכשרת מורים, ליווינו בשנה שעברה שלוש קבוצות של מורים שגמרו את הסמינר וליווינו אותם עכשיו לשיבוץ בתוך בתי הספר, הם יקבלו עכשיו גם הדרכה למנהלי בית הספר והצוות הבית ספרי שקלט אותם.
<עירית בירן: נקלטו בסביבות 80 מורים - - -
יעקב מרגי: יש העדפה בסוגיה הזאת?
<עירית בירן: יש העדפה - - -
<עירית בירן: בזה שקודם כל הם ראשונים לשיבוץ וגם אנחנו נתנו שעות תוספתיות - - -
יעקב מרגי: יש מאגר של סטודנטים לחינוך ש- - -
<עירית בירן: יש מאגר של סטודנטים, אבל צריך לשכנע אותם שיתגייסו, הרבה פעמים אנחנו - - -
יעקב מרגי: אם היו מלגות מיוחדות ליוצאי אתיופיה לחינוך - - -
<עירית בירן: יש מלגות מיוחדות, יש סבסוד גם לדברים נוספים, הם מקבלים עכשיו גם תכנית תוספתית מעבר למה שמקבל כל סטודנט אחר, כדי לחזק את המקום שלהם.
<עירית בירן: אנחנו לא רוצים לשבץ אותם רק בבתי הספר בהם לומדים בני הקהילה, להיפך, אנחנו רוצים שהם ישובצו בבתי הספר שלא מכירים את בני הקהילה, כי זו הזדמנות להכיר.
<עירית בירן: אני פגשתי שתי קבוצות מתוך שלוש הקבוצות, הם מאוד חדורי מוטיביציה ורצון להוכיח ולייצג את בני הקהילה וכן הלאה.
<עירית בירן: אמרתם משהו בנושא התאמות, אבל זה רק לבני הקהילה העולים, אז אחר כך אנחנו - - -
<מאיה שריר: זה לכל העולים באשר הם.
<מאיה שריר: מאיה שריר, מנהלת אגף קליטת עלייה.
יעקב מרגי: אי אפשר לדבר על שילוב בלי לתת התאמות ואם צריך גם הקלות.
<מאיה שריר: התאמות ניתנות לכל העולים באשר הם מכל מדינה שהם מגיעים.
<מאיה שריר: התאמות במבחני בגרות שמותאמים לעולים, עם שפה קלה יותר בשאלון, לא כל הנושאים, אלא חלק מהחומר הנלמד, זה ניתן לכל התלמידים העולים.
יעקב מרגי: לא צריך שום אבחון קודם?
<מאיה שריר: לא, צריך להיות עולה.
יעקב מרגי: ומה ההגדרה של עולה?
<מאיה שריר: עולה מאתיופיה זכאי להתאמות במשך 12 שנים ועולה משאר המדינות 10 שנים.
<מאיה שריר: זאת אומרת זה מכסה את כל טווח הלימודים למעשה.
יעקב מרגי: משרד הקליטה, משהו שקשור לחינוך?
יעקב מרגי: בהתאמות, בהכוונה?
יעקב מרגי: יש מה להוסיף או שלא?
יעקב מרגי: זיוה מקונן, מנכ"לית האגודה הישראלית למען יהודי אתיופיה, בבקשה.
<זיוה מקונן דגו: כן, אדוני.
<זיוה מקונן דגו: האמת, אני די מופתעת כי - - -
יעקב מרגי: כמה שנים את בארץ?
<זיוה מקונן דגו: באפריל ימלאו לי 36 שנים בארץ.
יעקב מרגי: ישראלי שנקלט טוב, בשנה השנייה הוא כבר יודע שהוא לא צריך להיות מופתע מכלום.
יעקב מרגי: טוב, זה בהומור, אבל - - -
<זיוה מקונן דגו: אדוני היושב ראש, אחרי שהייתי שנתיים בארץ, נכנסתי לכיתה רגילה ושרדתי ברוך ה'.
<זיוה מקונן דגו: אנחנו יושבים פה ומדברים על ילדים שנולדו בארץ, ומדברים האם לשלב אותם או לא לשלב אותם.
יעקב מרגי: לא, האם הם צריכים שילוב או לא.
<זיוה מקונן דגו: האם צריך לפעול לשלב אותם או לא?
יעקב מרגי: לא, להיות אקטיבי יותר.
<זיוה מקונן דגו: איזה יופי, זה פשוט הזוי.
יעקב מרגי: אז תציגי את העמדה שלך.
<זיוה מקונן דגו: נלחמנו, נאבקנו, פעלנו במשך חמש השנים האחרונות, כדי שמשרד הקליטה יפסיק לקלוט אותנו.
<זיוה מקונן דגו: מ- 2016 משרד הקליטה שחרר אותנו, ברוך ה' אנחנו כבר לא עולים חדשים, אז כל משרד ומשרד אמור לתת לנו שירות כאזרחים לכל דבר.
<זיוה מקונן דגו: אני לא אמנה עכשיו את השם הארוך של אזרחים ממוצא אתיופי, אזרחי ישראל ממוצא אתיופי, עצם ההגדרה והשם הזה - - -
יעקב מרגי: זה רק לצורך הדיון.
<זיוה מקונן דגו: זה בהחלטת ממשלה.
<זיוה מקונן דגו: זה השיח וזה הסיפור, שעדיין לא תופסים שאני אזרחית ושצריך להגדיר אותי, אבל לא ניכנס לעניין.
<זיוה מקונן דגו: עצם העובדה שמשרד ראש הממשלה הקים אגף מיוחד שמטפל, אני מאוד מקווה שהוא מיועד ללעקוב - - -
יעקב מרגי: רק להחלטת הממשלה.
<זיוה מקונן דגו: לפקח ולשחרר ואני מאוד מקווה שלא נהיה עוד פעם בתוך המשרד הזה, משרד ראש הממשלה, כאגף נצחי.
<זיוה מקונן דגו: כשמשרד החינוך בא ואומר "אני טיפלתי ועשיתי את כל הדברים האלה", אני ממש תמהה כי זה - - -
יעקב מרגי: תשע"ז, תשע"ז
<זיוה מקונן דגו: תשע"ז, כן.
יעקב מרגי: זה התחיל, אנחנו עכשיו בהתחלת תשע"ז.
<זיוה מקונן דגו: כן.
<זיוה מקונן דגו: אני לא נכחתי בדיון בוועדת העלייה והקליטה שהתקיימה בשבוע שעבר, כי בנושא של חינוך הדיון צריך להיות פה, לכן אנחנו פה, אבל עשיתי שעורי בית וראיתי את הדיון המוקלט שהיה בוועדת העלייה והקליטה.
<זיוה מקונן דגו: וכשהגברת עירית בירן, נציגת משרד החינוך, שם אומרת "אנחנו בתהליך של העברה של ENP " , הפרויקט הלאומי האתיופי, "ממשרד הקליטה למשרד החינוך, ואנחנו בהתקשרות איתו כי הוא הגוף האחראי על האתיופים", אז אני פה בבעיה.
<זיוה מקונן דגו: זה הגוף שמתקשרים איתו כדי לתכנן את הפרויקט של האתיופים.
<זיוה מקונן דגו: אז אדוני היושב ראש, עכשיו אני באמת שואלת שאלה – זה השילוב?
יעקב מרגי: זיוה, אם אני רוצה להבין, יש לך עמדה נחרצת שהגיע הזמן שיהיה שילוב מלא?
<זיוה מקונן דגו: שישחררו אותנו.
<זיוה מקונן דגו: הבעיה היא בתפיסה, אדוני, זה לא הגיוני - - -
יעקב מרגי: אני רוצה בכוונה להתגרות, אני גם אשמח לשמוע אם יש דעות אחרות.
יעקב מרגי: אומרת זיוה: "תקשיבו, תעשו לי טובה.
יעקב מרגי: תפסיקו לכשכש בזנב", סליחה על עולם המושגים המושאל שלי, "תעזבו אותנו, אנחנו אזרחים כמו כל אזרחים, בני אדם, יציר כפיו של האל כמו כל בן אדם אחר.
יעקב מרגי: תנו לנו את הצ'אנס, תעזבו אותנו בשקט בתוך המערכת הכללית, רק אל תפריעו, תאמינו לי נגיע להישגים".
<זיוה מקונן דגו: האמת?
<זיוה מקונן דגו: הגיע הזמן שישחררו אותנו.
<זיוה מקונן דגו: זה מה שאני אומרת.
<זיוה מקונן דגו: אבל אני גם יודעת את הנתונים של תלמידים יוצאי אתיופיה, את הפערים, ואני כן רוצה שיישמו את החלטת הממשלה שאומרת, אנחנו רוצים לשלב אותם, ויש תכניות.
<זיוה מקונן דגו: יש למשרד החינוך כמה תכניות - - -
יעקב מרגי: זיוה, בשלב הזה - - -
<זיוה מקונן דגו: אדוני, כמה תכניות יש למשרד החינוך?
<זיוה מקונן דגו: מעל מאה תכניות במשרד החינוך שפועלות בכל בתי הספר.
<זיוה מקונן דגו: מה הבעיה ליישם את התלמידים האלה ולתת להם את הוואוצ'רים?
<זיוה מקונן דגו: איך זה יכול להיות שאתם עדיין מתקשרים עם הפרויקט הלאומי?
<זיוה מקונן דגו: או, עכשיו אתם קוראים לזה "מעגן קשת"?
<זיוה מקונן דגו: לפאקט?
<זיוה מקונן דגו: איזה יופי, איך זה יכול להיות שאתם סוגרים עם עוד גוף, ידידים או מרחבים, כדי לעשות את תכניות למורים יוצאי אתיופיה?
<זיוה מקונן דגו: מורים, אני רוצה שיהיו מורים - - - נקודה.
יעקב מרגי: זיוה, תודה, השאלה ברורה.
יעקב מרגי: מיכל אברה סמואל, בבקשה.
יעקב מרגי: תציגי את עצמך, תפקיד.
<מיכל אברה סמואל: שמי מיכל אברה סמואל, מנכ"לית עמותת פידל, עמותה שעוסקת בחינוך ושילוב חברתי של יוצאי אתיופיה.
<מיכל אברה סמואל: אנחנו עושים מגוון תכניות לקידום ושילוב של יוצאי אתיופיה, החל מהפעלה של מגשרים חינוכיים חברתיים והפעלה של מרכזי נוער ליוצאי אתיופיה.
<מיכל אברה סמואל: אני חושבת שאין מחלוקת בנושא של שילוב, בסופו של דבר אנחנו רוצים לראות את הקהילה משתלבת, ולא רק משתלבת, אנחנו רוצים לראות את הקהילה מצליחה ומגיעה להישגים, בסופו של דבר כולנו נמדדים על ההצלחה שלנו.
<מיכל אברה סמואל: אני חושבת שיש פער מאוד מאוד גדול בין המילה שילוב והפנטזיה הגדולה הזאת של שילוב, לבין השטח.
<מיכל אברה סמואל: השטח זועק, השטח צריך תכניות שיכולות לסייע לו להגיע לילדים.
<מיכל אברה סמואל: אנחנו נמצאים פה היום, הצוות שלי, אני אתן לצוות שלי לדבר.
<מיכל אברה סמואל: אנחנו מפעילים עשרה מרכזי - - -
<קריאה: כמה שנים את - - -
יעקב מרגי: אף אחד לא שואל שאלות, מי שרוצה לדבר שיירשם.
<מיכל אברה סמואל: עמותת פידל מפעילה, עשרה מרכזי נוער בשכונות.
<מיכל אברה סמואל: המרכזים האלה נותנים מענה לילדי השכונות בתוך השכונות שיש בהם אחוז גבוה של תלמידים מקהילת יוצאי אתיופיה.
יעקב מרגי: כשאת אומרת מרכזי נוער, זה מועדונים או מסגרות חינוכיות?
<מיכל אברה סמואל: זה מרכזי נוער, בהגדרה הם מרכזים חינוכיים שנותנים מענה לבני נוער אחרי הצהריים בחוגים, בתכניות העשרה - - -
יעקב מרגי: זה לא במקום מערכת לימודים?
<מיכל אברה סמואל: לא, ממש לא.
<מיכל אברה סמואל: אחרי הצהריים כחינוך בלתי פורמלי.
<מיכל אברה סמואל: אנחנו מעטפת שמשלימה בעצם גם עם עבודת הגישור שלנו בבית ספר - - -
יעקב מרגי: כמה מרכזים כאלה יש?
<מיכל אברה סמואל: יש לנו עשרה מרכזים שאנחנו מפעילים ברחבי הארץ.
יעקב מרגי: כמה בני נוער בסך הכל?
<מיכל אברה סמואל: אנחנו נותנים מענה לכ-1,000 ילדים ונוער שמגיעים לתוך המרכזים.
<מיכל אברה סמואל: אנחנו עובדים גם במעטפת עם ההורים וההורים שותפים בעשיה שלנו, וזה משהו ש - - -
יעקב מרגי: הרשויות המקומיות?
<מיכל אברה סמואל: כמובן, אנחנו תחת הרשויות המקומיות.
<מיכל אברה סמואל: אנחנו לא בזירה לבד, אלה הילדים של הרשות.
<מיכל אברה סמואל: הרשות היא האחראית הבלעדית.
<מיכל אברה סמואל: אנחנו עובדים תחת - - -
יעקב מרגי: יש שיתופי פעולה?
<מיכל אברה סמואל: כן, בהחלט.
<מיכל אברה סמואל: יש שיתופי פעולה מאוד טובים עם הרשויות, יש כאלה מרכזים שמטבע הדברים יש אחוז גבוה של תלמידים יוצאי אתיופיה, אבל יש מקומות שהשכונה היא מעורבת, ולכן מגיעים ילדים.
<מיכל אברה סמואל: הילדים שאנחנו מטפלים בהם מגיעים להצלחות מאוד גדולות של גיוס לצבא, להישגים לימודיים, פחות שוטטות.
<מיכל אברה סמואל: אנחנו עשינו סקר יחד עם קציני מבחן, שילדים שלנו, שאנחנו באים איתם במגע, לא נפתחו להם תיקים, כי יש להם מקום שהם מגיעים אליו ולצוות יש אוזן קשבת לבני הנוער האלה, שחסר להם היום.
<מיכל אברה סמואל: אנחנו עובדים על נושא של זהות, מדברים על שילוב ועל מורשת ועל תרבות, אני חושבת שילדים צריכים להיות גאים בתרבות ובמורשת שלהם, אלה תכנים שאנחנו עובדים איתם בתוך היישוב.
יעקב מרגי: מיכל, אני שואל שאלה, האם החלטת הממשלה הזו מאיימת על מרכזי הנוער האלה?
<מיכל אברה סמואל: קיבלנו מכתב ממשרד ראש הממשלה, שצריך לסגור את המרכזים האלה ואנחנו רואים שאלה - - -
יעקב מרגי: מה החלופות שהם מציעים במכתב?
<מיכל אברה סמואל: אין כרגע חלופות.
<מיכל אברה סמואל: זו הבעיה הכי מרכזית, שאין כרגע חלופות ואומרים, תלכו, תזרקו את כל הילדים האלה לרחוב.
<מיכל אברה סמואל: קיבלנו ארכה לחצי שנה, שבה הילדים צריכים לחפש איפה הם ישתלבו.
<מיכל אברה סמואל: אנחנו נמצאים בתוך השכונות, פועלים עבור הילדים האלה, ואני חושבת שצריך לתת מענה - - -
יעקב מרגי: יש תנאי קבלה?
יעקב מרגי: או כל ילד או בן נוער שרוצה - - -
<מיכל אברה סמואל: לחוגים ולתכניות יש ילדים שאנחנו כן מבקשים קריטריונים של רצינות ומוטיביציה, אבל המקום הזה הוא בית שני עבורם.
<מיכל אברה סמואל: ואני באמת מזמינה את הוועדה, את חברי הוועדה לבוא לעשות סיור.
יעקב מרגי: רבותיי, נעבור למספר דוברים כדי לשים את מגוון הדעות, מגוון הצרכים, על השולחן, ננסה להתכוונן לאיזה כיוון מסוים רציונלי יחד עם החלטת הממשלה.
יעקב מרגי: בני מלסה, בבקשה.
<אדמסה בני מלסה: שלום כבוד היושב ראש, קודם כל תודה רבה.
<אדמסה בני מלסה: יש לי כמה הערות ואתחיל מגברת דולב.
יעקב מרגי: הזמן הוא זמן שלך.
יעקב מרגי: אם זה הערות וגם מסר - - -
<אדמסה בני מלסה: לא, ביחד, זה קשור לתכנית.
<אדמסה בני מלסה: אני באתי במיוחד, אני מתנדב, אגב - - -
<אדמסה בני מלסה: גברת דולב, אני מבין שאת מהתכנית החדשה, הדרך החדשה.
<אדמסה בני מלסה: ב- 18 ביוני 2013, בישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה, יושב ראש הוועדה חבר הכנסת כהן מש"ס הוא נזף בסמנכ"ל משרד ראש הממשלה, אדון אודי פראוור, שהוא האלוהים של האתיופים ולכן אני חושב הוא התעקש לעזור לקהילה.
<אדמסה בני מלסה: הוא ממשיך בדרך שלו, אין מכרזים בלימודים, התקציבים שמנווטים אותם ב"שושו".
<אדמסה בני מלסה: אני זוכר במעצר לילה, כשהייתי בשטחים, היו לוקחים אותי רק באמצע הלילה כי זה מה שעושים ואני חושב שבני העדה הפכו להיות בני ערובה.
<אדמסה בני מלסה: אגב, גם המדינה סובלת מכך שכל שני וחמישי מדברים על גזענות.
<אדמסה בני מלסה: זו הטעות שלנו גם בתוכנו - - -
יעקב מרגי: בני, הצהרות זה טוב.
<אדמסה בני מלסה: טוב, זה חשוב לי, זה מתחיל מהדרך החדשה.
<אדמסה בני מלסה: זיוה מקונן דיברה, יכול להיות שבדברים שלה יש כוונות טובות ואתן דוגמה קטנה.
<אדמסה בני מלסה: בחינוך, נכון שצריך לסגור אבל אני מתנגד לסגירה של עזרה ממשרד זה או אחר, אבל אני כן מסכים איתה שיש לשלב אותנו.
<אדמסה בני מלסה: קרה מקרה בעיר אשקלון, מי שפחות מ-12 שנה, לא יכול היה לצאת לקורס השמה לעבודה סוציאלית בגלל המקרים האלה.
<אדמסה בני מלסה: חשוב לי לתקן, שהקהילה צריכה את העזרה של המדינה.
<אדמסה בני מלסה: שנייה, כבודו - - -
<אדמסה בני מלסה: הגברת עירית בירן ואני מתכתבים ואני פרגנתי לך וכו', אבל נושא המגשרים מרתיח את הדם.
<אדמסה בני מלסה: לא יעלה על הדעת שאנשים בתוך המשרד שלך, את יודעת שאני מעריך אותך מאוד, הגברת גילה נגר מעבירה אותי לירקית וירקית מעבירה להוא וכו'.
<אדמסה בני מלסה: תקחי זאת לידיים, יש לקלוט את מגשרי יוצאי אתיופיה, אם אנחנו רוצים לתקן, או קליטה ישירה - - -
יעקב מרגי: אנחנו ניגע בכך, תודה רבה.
יעקב מרגי: פנטהון אספה?
יעקב מרגי: הגיתי נכון?
יעקב מרגי: פנטהון.
<פנטהון אספה דויט: אדוני היושב ראש, אני חושב שזה דיון מאוד מאוד חשוב ואני אתחיל בסוגיות של בידול ושילוב.
<פנטהון אספה דויט: כל מי שנמצא פה, מי שנמצא בתוך המדינה, רוצה שילוב.
<פנטהון אספה דויט: השאלה היא האם זה שילוב לשם שילוב או שילוב בכוח?
<פנטהון אספה דויט: אני חושב שגם לטבע יש את הכוח שלו, שמוביל לשילוב טבעי.
<פנטהון אספה דויט: מה הכוונה?
<פנטהון אספה דויט: בתכנית החדשה באו ואמרו בואו נעשה שילוב בכוח.
<פנטהון אספה דויט: ממה ששמענו עכשיו ממשרד החינוך, אני לא ראיתי שום דבר - - -
יעקב מרגי: שילוב בכוח זה לא שילוב טבעי.
<פנטהון אספה דויט: לא.
<פנטהון אספה דויט: מה ששמענו ממשרד החינוך, זה לא משהו שהיה מצריך תכנית מיוחדת ב-200 מיליון שקל כדי לעשות את העבודה שהם עושים.
<פנטהון אספה דויט: זה מה שהיה צריך להיעשות ממילא.
<פנטהון אספה דויט: אני חושב שיש שכונות שבהם יש רוב יוצאי אתיופיה.
<פנטהון אספה דויט: במקום לבוא ולשדרג את התשתית של בתי הספר, להחליף את אותם מורים, להחליף אותם במורים מצוינים, לבוא ולהביא את בתי הספר למצוינות, אנחנו באים, מביאים עוד תכנית ועוד תכנית וסוגרים תכניות לפני שמביאים חלופות, זה הדבר הכי גרוע.
<פנטהון אספה דויט: אני מכיר ילדים שנשארו בלי מסגרות, גם בקיץ האחרון שלא היה להם קייטנות ללכת אליהן, כי כולם אמרו, התכנית החדשה, אנחנו לא מקבלים ילדים לקייטנות.
<פנטהון אספה דויט: נקודה.
יעקב מרגי: משרד החינוך, אנחנו בסוף ניתן לכם להתייחס.
יעקב מרגי: תרשמו את ההערות האלה.
<פנטהון אספה דויט: במסגרת החלטת הממשלה בנושא המורים, משרד החינוך טוען וטען שישנם 300 מורים יוצאי אתיופיה במערכות החינוך.
<פנטהון אספה דויט: אין חיה כזאת של 300 מורים יוצאי אתיופיה במסגרות החינוך.
<פנטהון אספה דויט: לא רק זה, משרד החינוך הלכו על תכנית להכשיר מורים חדשים.
<פנטהון אספה דויט: אדוני היושב, יש עשרות מורים שלא נקלטו במערכת.
<פנטהון אספה דויט: אם הם עובדים, הם עובדים דרך קבלן, מפטרים אותם כל שנה כדי שלא יצברו ותק.
<פנטהון אספה דויט: רובם שעובדים, עובדים בשליש משרה, ברבע משרה, והכל הכל הכל – מצד אחד לא משחררים אותם, כי הם טובים כנראה, הם מספיק טובים כדי להוות מורים שילמדו בבתי ספר, אבל מצד שני הם לא קולטים אותם קליטה ישירה.
<פנטהון אספה דויט: זה גם הולך לגבי אותם מגשרים, שעבדו 15 ו-20 שנה.
<פנטהון אספה דויט: במקום שמשרד החינוך יקלוט אותם קליטה ישירה ויהיו עובדים מן המניין במשרד החינוך, הם לא עשו את זה.
<פנטהון אספה דויט: אדוני היושב ראש, זה עוול שנעשה לאותם עובדים מצוינים.
<פנטהון אספה דויט: יש פה שאלה שנשאלת, אחת, האם גישור הוא פונקציה חיונית?
<פנטהון אספה דויט: אם לא, צריך לסגור את זה, אין מגשרים בבתי ספר.
<פנטהון אספה דויט: ואם כן, משרד החינוך צריך לקלוט אותם, למסד את הפונקציה שנקראת גישור, ואותם מגשרים שעבדו 15 ו-20 שנה צריכים להיות עובדים מן המנין במשרד החינוך.
<פנטהון אספה דויט: דבר אחרון שאני רוצה להתייחס אליו הוא משרד ראש הממשלה.
<פנטהון אספה דויט: אני חושב, משרד ראש הממשלה, בזה שמקים אגף מיוחד ליוצאי אתיופיה, למה לסגור תכניות של יוצאי אתיופיה?
<פנטהון אספה דויט: למה?
<פנטהון אספה דויט: תגידו לי.
<פנטהון אספה דויט: אם בתוך משרד ראש הממשלה עצמו יש אגף שנקרא אגף לקליטת יוצאי אתיופיה – מה ההבדל?
<פנטהון אספה דויט: ולא רק זה, אדוני היושב ראש - - -
יעקב מרגי: אין אגף, יש ראש מטה ליישום.
<פנטהון אספה דויט: זה אגף.
<פנטהון אספה דויט: עוד דבר, אדוני היושב ראש - - -
יעקב מרגי: היא מוכנה לקבל דירוג דרגה של ראש אגף.
<פנטהון אספה דויט: עוד דבר, אדוני היושב ראש, אחד המאבקים שלנו במהלך השנים זה ייצוג הולם של יוצאי אתיופיה בכל המערכות, בכל המוסדות.
נורית קורן: אנחנו מיישמים, אנחנו מיישמים.
<פנטהון אספה דויט: הנה לך, אדוני, תפקיד נחשק שהיה יכול למנף יוצאי אתיופיה מוכשרים, בעלי יכולות, אקדמאים.
<פנטהון אספה דויט: אבל הנה, מביאים על אותם תפקידים נחשקים, בתוך משרד ראש הממשלה, את מי ממנים?
<פנטהון אספה דויט: אדוני היושב ראש, זה עבודה בעיניים.
יעקב מרגי: אתה יודע, יש סימפטום כזה.
יעקב מרגי: דוגמה, בכינוס של אנשי עסקים מהנגב, הייתה תכנית אמנותית.
יעקב מרגי: הביאו אמן מאיפה?
יעקב מרגי: מנחה מאיפה?
<פוריה קלעי: אני יכולה להגיד משהו, בתגובה אליו?
<ד"ר קלעי פוריה: אני ד"ר קלעי פוריה ואני אחראית על הכשרת מורים בני הקהילה האתיופית.
<ד"ר קלעי פוריה: במשרד החינוך.
יעקב מרגי: אז זה נושק להחלטה שלי, שבסוף המשרד יענה.
יעקב מרגי: אני לא אוותר על זה, אל דאגה.
יעקב מרגי: יש לנו מורה במקצוע.
יעקב מרגי: ?
יעקב מרגי: רחמים גאשה, מורה.
יעקב מרגי: בבקשה, שבע דקות.
<רחמים גאשה: אני רחמים גאשה, למדתי חינוך גופני.
יעקב מרגי: תציג את עצמך, דבר בקול.
יעקב מרגי: שם, מאיפה אתה, מה מו.