GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב מרגי: אני לא נגד מורי ישראל אבל יש פה רעה חולה שצריך לטפל בה.
יעקב מרגי: אני לוקח את הקטע הזה של הקושי בשפה הערבית.
יעקב מרגי: החברה הערבית צועקת על כך, מנהיגי הציבור צועקים, משרד החינוך יודע, שהוראת הערבית, לא עברית, הערבית שזו השפה הלאומית שלהם, שפת האם שלהם, אנחנו לוקים בחסר בהוראת הערבית.
יעקב מרגי: איך אתם רוצים שזה לא יהיה בתחתית הגרף?
יעקב מרגי: איך משרד החינוך חושב להתמודד, ואני רוצה לשמוע תשובות.
יעקב מרגי: אני אומר לכם, אני לא אקבל תשובות היום פה, אני אזמין לכאן את השר ואת המנכ"לית לקבל תשובות כי לא ייתכן, אם אנחנו יודעים שיש קושי בהוראת השפה הערבית, השפה שנבחנים עליה, מדברים איתה בבית, ויודעים, אני לא המצאתי את הגלגל, אני רק כאורח התוודעתי לקושי הזה.
יעקב מרגי: מה, משרד החינוך צריך להביא אותו עד לבאר ולהגיד לו גם לשתות?
יעקב מרגי: באמת באמת כל הדברים הטובים בדו"חות זו שמחת עניים.
יעקב מרגי: שמחת עניים, כל עוד הפערים בחברה הישראלית, אם יש איום אסטרטגי על החברה בישראל זה רק הפערים.
יעקב מרגי: שלא ימכרו לנו, לא הצוללות ולא המל"לים למיניהם, זה האיום האסטרטגי המוביל על החברה בישראל.
יעקב מרגי: הפערים.
יעקב מרגי: זה לא יימשך, בסוף זה יתפוצץ והשאלה היא איך ומתי.
יעקב מרגי: לאור הצגת הנתונים כאן, אנחנו נצטרך לשמוע.
יעקב מרגי: אנחנו יודעים לעשות את זה, עובדה, לקומץ הקטן, אלה שלמעלה, אנחנו מביאים אותם לקידמת הבמה הבינלאומית.
יעקב מרגי: אנחנו יודעים לעשות את זה, ואנחנו צריכים לעשות את זה, אין שום סיבה.
יעקב מרגי: כנראה שלא רוצים לעשות את זה כי כנראה יותר קל ללכת ולהתמקד - - - ועוד שאלה שנשאלת, ואני חושב שזה לשולחן הוועדה הזאת.
יעקב מרגי: אם אני נמדד במתמטיקה, מדעים ושפה, למה אני לא אשים את הדגש שם?
יעקב מרגי: מקדשים את הפרה הקדושה הזאת שנקראת מבחני הבגרות, בואו נשנה את מבחני הבגרות, בואו ניתן את מירב תשומת הלב לשם.
יעקב מרגי: הרי בכל עסק קטן אדם שואל את עצמו במה כדאי להשקיע.
יעקב מרגי: הפערים, רבותי, זה איום על החברה בישראל.
יעקב מרגי: נמרוד דותן בבקשה.
<נמרוד דותן: שלום לכולם.
<נמרוד דותן: אני סמנכ"ל החינוך של עמותת "חינוך לפסגות" אל חלקכם באמת הצטרפו חניכים שלנו לפני שבועיים.
<נמרוד דותן: אני אגיד שאנחנו עמותה שמפעילה תכנית למצוינות בפריפריה החברתית גיאוגרפית ביחד עם משרד החינוך, זה חשוב לציין בהתחלה.
<נמרוד דותן: אני לא אדבר על הפערים כי נראה לי שהתמונה מאוד ברורה והיא קשה.
<נמרוד דותן: אני אגיד שני דברים שחשוב לשים אותם בדיון, אחד זה התקצוב הדיפרנציאלי שהתחיל, והוא התחיל יחסית בקטן, אמנם לא בעוצמות שלדעתי צריך להיות, אבל התקצוב היום נותן שעות ושעות זה חלק מהפתרון.
<נמרוד דותן: כי הילד לא נמצא רק בבית הספר, הוא נמצא 24 שעות בקהילה שהוא חי בה ולשים רק שעות על מערכת החינוך שזה פתרון מעולה, זה חלק מהמענה, צריך להסתכל על התמונה הכוללת וצריך לתקצב תוכניות תוספתיות באמצעות התקצוב הדיפרנציאלי ולא רק שעות הוראה, להסתכל על ה-24 שעות של הילד.
יעקב מרגי: אני אגלה לך סוד, בתכניות בקרה, הובלנו פה מאבק של התל"נים, זוכרים?
יעקב מרגי: דיון ראשון, דיון שני, באחד המוסדות המבוקרים לא רק שהתל"ן עם ההורים לא הופנו לשעות, גם מה שהמדינה נתנה לתל"ן לא מומש לכן אני כופר בקטע של שעות.
יעקב מרגי: לתת שעות ולא לבקר ולא לפקח, עם כל הכבוד והרצון שלי לתת למנהל בית הספר עצמאות ולמפקחת בית הספר עצמאות, עם כל הרצון שלי, בהיעדר בקרה ופיקוח חבל על המשאבים האלה.
<נמרוד דותן: מסכים לכל מילה.
<נמרוד דותן: הנושא השני שהוא חשוב, חברת הכנסת בן ארי יצאה וחבל, זה נכון שהמצטיינים כביכול, אנחנו רואים את הפערים, רואים שהם גבוהים, ויש מתאם ישיר בין סוציו אקונומי לילדים שהם יותר מצטיינים.
<נמרוד דותן: הצטיינות יש בכל מקום.
<נמרוד דותן: בכל מקום, אנחנו עובדים היום בחברה הערבית והבדואית, אנחנו עובדים עם הדתי והממלכתי, ממש בכל הקשת הישראלית.
יעקב מרגי: וכשאתה מודד בגרפים וטבלאות, בעומק הפערים זה נבלע, זה כמעט לא מוחשי בגרף.
יעקב מרגי: נכון שכל מקרה לגופו וכל אדם הוא עולם, אין לנו אלא מה שעינינו רואות בגרפים.
<נמרוד דותן: נכון אבל ההשקעה באוכלוסייה המצטיינת בכל אחת מהקהילות היא תהיה הקטר שימשוך את כל הקהילות האלה קדימה.
חנין זועבי: לא בהכרח, לא נכון.
<נמרוד דותן: תראו, היום במדינת ישראל יש פי 6 תכניות לאוכלוסיות מתקשות, והתוצאות אנחנו רואים אותן בהתאמה.
חנין זועבי: אם הפער גדל היא לא מושכת כלום.
<נמרוד דותן: אני מדבר על תכנית שלוקחת, כדוגמת התכנית שלנו, ויש עוד תכניות, שלוקחת את הילדים המצטיינים יחסית לקהילות שהם עובדים בהן, אני הולך עכשיו לצורך העניין, פתחנו בשגב שלום לפני שנה מרכז, ואנחנו עובדים עם האוכלוסיה המקומית שלהם.
<נמרוד דותן: אנחנו לא במדדי המצטיינים של משרד החינוך.
<נמרוד דותן: ואז אנחנו מושכים.
יעקב מרגי: הכל יחסי.
יעקב מרגי: בבקשה חבר הכנסת מאיר כהן.
מאיר כהן: אני מצטער, הייתי בנשיאות.
מאיר כהן: נדמה לי ששלוש פעמים בנשיאות ביקשו ואמרתי שזה מתקיים עכשיו כי היו שלוש הצעות לסדר.
יעקב מרגי: חבל שאמרת שמתקיים.
יעקב מרגי: כדי שיהיה עוד דיון.
מאיר כהן: אני רוצה ברשותכם להתייחס קצת ואתה אמרת את זה וטוב שנמרוד ציין את זה.
מאיר כהן: תראו, יש קצת אחיזת עיניים, לא, זה מושג שלא הוגן כלפיכם כי אתם עושים עבודה מצויינת אבל אני מכיר את התיזה שאומרת בכל דבר יש מצטיינים ובכל מקום יש מצטיינים ובכל מקצוע יש מצטיינים.
מאיר כהן: ביקרתי בבית ספר שאמרו "אנחנו מאתרים את כל התלמידים המצטיינים בבית הספר בספורט" זה חשוב, וזה נהדר וזה עושה אקלים בית ספרי יוצא מן הכלל.
מאיר כהן: אבל מבחינתי המדד הוא כזה, כשאני בודק בתי ספר לרפואה, כמה מהם באים מהפריפריה, וכמה לא באים, וכמה באים מהמגזר הערבי פה בארץ, כי אגב, הייתי בערוער, יש עכשיו בזמן נתון 100 סטודנטים מערוער שלומדים רפואה בחוץ לארץ.
מאיר כהן: מערוער, הקטנה, בנגב.
מאיר כהן: כל השדרה של הרופאים הבאה בסורוקה תהיה מערוער.
מאיר כהן: אני מנסה לבדוק למה בבתי ספר לרפואה יש אחוז קטן מאוד של חבר'ה שבאים מהפריפריה.
מאיר כהן: אני הולך לצבא, למה ביחידות התקשוב, הכי הכי, יש 2%-3% שבאים מהפריפריה.
מאיר כהן: זאת אומרת, שאלת הפערים מטיחים אותה בנו במלוא חומרתה.
מאיר כהן: מצד שני באתי ואמרתי שזו תולדה של מערכת שהיא מערכת אחוזת תזזית.
מאיר כהן: מערכת החינוך הישראלית היא אחוזת תזזית.
מאיר כהן: היא מערכת שלובשת ופושטת צורה בערך כל שנתיים.
מאיר כהן: אין שגרה במערכת הזאת.
מאיר כהן: אם הייתה שגרה שבאה ואומרת "אנחנו מחזקים את המצויינות בכל מצב, בכל מקום, עם כסף ועם שעות, וביחד עם זה אנחנו עוטפים את כל זה בערכים", אגב, מה שמדאיג אותי, אני מלמד פעם בשבוע אזרחות בבית ספר, כל שבוע אני בוחר לי בית ספר תיכון, ואתם מוזמנים לעשות את זה, זה מסע מרתק.
מאיר כהן: האוניברסיטאות שלנו מלאות בסטודנטים בחמש יחידות פיזיקה, בסופו של יום, בקצה התהליך.
מאיר כהן: אבל מה שאני נתקל שם, בשאלות המהותיות של החיים שלנו הן הרבה יותר משמעותיות.
מאיר כהן: שאלת הגזענות הרבה יותר מטרידה אותי מאשר 9 או 8 בפיזיקה, כי את השאלה מה זה ימני ומה זה שמאלני, אני מקבל בכל בתי הספר, כולל בבתי ספר חזקים.
מאיר כהן: שמאלני זה אוהב ערבים, ימני זה שונא ערבים.
מאיר כהן: אז אנחנו יושבים כאן ומתעסקים עם פיז"ה ועם TIMSS, אבל אנחנו הולכים לאבדון כי זה עוד פעם, מצד אחד הפערים, אדוני, הם ברורים ולא נעשה די לצמצום הפערים, וצריך מאוד להזהר מכל מיני תופעות של קבוצות שמחזקות מצטיינים, אני בכדי לצמצם פערים ידעתי שאני מביא את פרופסור שלמה אבא ואומר לו "אדוני, אתה ראש חוג באוניברסיטה, בוא תהיה מורה בבית ספר".
מאיר כהן: צריך לשלם לך פי שניים, שילמתי פי שניים.
מאיר כהן: ואחרי שנתיים 40 חבר'ה עברו פיזיקה 5 יחידות.
מאיר כהן: להביא את דוקטור גוסלסקי, להגיד לה "גבירתי את מגישה באוניברסיטה, ראש החוג לכימיה, תהיי מורה בבית הספר".
מאיר כהן: בשביל לצמצם פערים צריכים כסף.
מאיר כהן: כמובן שגם בית ספר ומנהלים משוגעים ומורים טובים, יש לנו בשפע.
מאיר כהן: אין לנו כסף לצמצם פערים.
מאיר כהן: יש לנו כסף במדינה, אבל זה לא בעדיפות.
יעקב מרגי: דודי, אני יודע מה משרד החינוך - - - מבחינת תקצוב דיפרנציאלי, אני מצפה ל-2017-2018, לאור הנתונים, אם יש תכנית מיוחדת, כן או לא.
<דודי מזרחי: לא להתייחס לכל השאלות וההיבטים שעלו כאן?
יעקב מרגי: אנחנו יודעים מה, אל תגיד לי "עשיתי עשיתי עשיתי" כי קיבלתי את האנליזה.
<דודי מזרחי: לא, דבר אחד שאני חושב שחשוב לציין, ברשותך, הסקירה של חגית הייתה מקיפה, היבט אחד שהיא לא התייחסה אליו, וראמ"ה לא עושים עליו את הבקרה, זה הנושא של הבגרויות, שדיברה קודם חברת הכנסת על - - -השקעה בחינוך, אני אתן עוד פרמטרים שגלויים לכולם ואנחנו מודדים את עצמנו לגופם, המיצ"ב, המבחנים הבינלאומיים, - - - בתי הספר כפי שמשתקף במיצ"ב וגם בגרויות ובמשך חמש-שש השנים האחרונות, לצד הגידול המשמעותי בהשקעה בחינוך רואים שיפור עקבי הדרגתי, קו מגמה ברור בבגרויות, זה ניכר בכל המגזרים, זו נקודה נוספת שמשלימה למה שראינו.
יעקב מרגי: אני אענה לך, תקשיב.
יעקב מרגי: אתה מכיר שבסוף בסוף בסוף לא קונים איתו במכולת כלום?
יעקב מרגי: מכיר את הפתגם הזה?
יעקב מרגי: כשאתה מציב, שם את עגל הזהב, וקורא לו "בגרויות", אחוז הזכאות לבגרות, אז גם המורים, גם מערכות יודעות להסתודד ולהגיע לאיזה - - - אתה יודע מה, בתוך עמי אני יושב.
יעקב מרגי: אל תראה שאני שחור/לבן, בתוך עמי, בתוך מערכת החינוך הממלכתית אני קיים.
יעקב מרגי: לא ממלכתית דתית, הממלכתית אני קיים.
יעקב מרגי: וכולנו יודעים לצודד את האבן, להביא אותה למצב הזה.
יעקב מרגי: לכן דווקא אני נשען על המיצ"ב, דווקא נשען על פיז"ה ו-TIMSS כי זה מתרגם לי באמת.
יעקב מרגי: אתה יודע מה, אם לא זה, שים את זה, ואם תשים רק את התכלית של אחוז זכאות לבגרות, בוא נראה כמה אתה פורט עם זה באקדמיה.
יעקב מרגי: לכן דודי, זה לא שם.
יעקב מרגי: לכן בכוונה הגבלתי אותך, זה נשמע כאילו אני אגרסיבי, אני רוצה לדעת, אנחנו מקיימים פה 308 דיונים מתחילת הקדנציה.
יעקב מרגי: אני רוצה לדעת לאור הנתונים האלה, הפערים האלה הם קשים.
יעקב מרגי: זו לא נקודת אזהרה, זה תמרור אדום, רמזור אדום בפרצוף שלנו שמוטח.
יעקב מרגי: אני לא יודע אם היית פה בשלב שהציגו את האוכלוסיה הערבית למטה בתחתית, עוד מעט לא ימדדו אותה.
יעקב מרגי: עוד מעט יפסיקו למדוד אותה.
יעקב מרגי: במיקרונים, עוד מעט זה לא מדיד.
יעקב מרגי: לאן רוצים ללכת?
יעקב מרגי: השאלה אם יש התמודדות, אם יש תכנית, ב-2017-2018, אתם ישבתם על התקציב, אתה בקיא, אם יש ב-2017 התמודדות עם הפערים בחינוך.
<דודי מזרחי: התשובה היא כן.
<דודי מזרחי: בוודאי.
<דודי מזרחי: התכנית שלנו, תכנית של משרד החינוך להתמודד עם פערים בחינוך מתחילה החל מגן הילדים ועד החטיבה העליונה.
<דודי מזרחי: היא באה לידי ביטוי בתקציב 2017-2018.
<דודי מזרחי: צריך להגיד ולהגיד ביושר שמשרד החינוך זיהה נכון לשנת הלימודים תשע"ה שהייתה בעיה קשה בתקציב משרד החינוך ובמנגנוני התקצוב, שהובילו בין היתר - - -
יעקב מרגי: ועשיתם שינוי.
יעקב מרגי: ורואים שינוי.
יעקב מרגי: ואתה יודע מה, אני לא מדען, לא חקרתי את זה, אני לוקח את השינויים שהוצגו בדו"ח ראמ"ה, בעקבות התקצוב הדיפרנציאלי ביסודי.
יעקב מרגי: ראינו את השינויים, זה הופיע.
יעקב מרגי: אבל פערים בחברה בישראל.
<דודי מזרחי: ברשותך תן לי דקה אני מבטיח להתייחס, ואם לא, אני אשלים.
<דודי מזרחי: גם חבריי נמצאים כאן ויוכלו להתייחס מההיבט הפדגוגי.
יעקב מרגי: אני חייב לעבור אליהם, תהיה ממוקד לשאלה שלי.
<דודי מזרחי: אני עונה.
<דודי מזרחי: ב-2017 ממשיכים את התקצוב הדיפרנציאלי ביסודי וחטיבת ביניים יחד עם תכנית "מרום" שמלווה ומעצימה את בית הספר מבחינה פדגוגית וניהולית, זה ממשיך ב-2017-2018, ב-2018, וביישום מלא של התכנית.
<דודי מזרחי: נתוני המיצ"ב שראמ"ה הציגו כללו יישום חלקי ביותר של התכנית, כ-33%, ממש התחלה, ראשוני, ואנחנו צופים שבהמשך, בחינוך היסודי ובחטיבת הביניים - - -
מאיר כהן: מישהו במשרד מנסה לחשוב מחוץ לקופסה?
מאיר כהן: כי הרי התנועה הזאת כל הזמן הולכת, לא משנה מה נעשה הפערים האלה נשמרים ואף מחריפים.
מאיר כהן: אז מישהו לא שואל את עצמו - - -
יעקב מרגי: לא, לא היית פה מאיר, בגרפים האחרונים ראינו שלדוגמה במגזר הבדואי הייתה מגמה של עלייה בשנים הנמדדות האלה.
יעקב מרגי: השאלה אם מישהו לוקח את זה ובודק מה היה שם כדי להעצים את זה לכלל המגזר הערבי.
יעקב מרגי: אבל הפערים עדיין גדולים.
<דודי מזרחי: יש תכנית ייעודית למגזר הערבי בהיקף של 188 - - -
מאיר כהן: נכון שהמגזר הבדואי והערבים חשובים מאוד, אבל אנחנו רואים חברה, פערים הוליכם ומעמיקים בכלל.
מאיר כהן: בין הפריפריה לבין המרכז.
מאיר כהן: בין בתי ספר פריפריאליים לבין בתי ספר, זה שאצל הבדואים כן יש עלייה כי הם הצליחו להשיג כמה מורים טובים ובמחוז דרום החליטו לתת יותר שעות סל, בסדר.
מאיר כהן: אבל איזו חשיבה לאומית - - -
<דודי מזרחי: יש חשיבה.
<דודי מזרחי: יש את הרצף בשעות ההוראה שזה החלק הארי של התקצוב ביסודי וחטיבות ביניים, אנחנו מתקדמים ביישום ביסודי וחטיבות ביניים.
<דודי מזרחי: בגני הילדים יש מענה דיפרנציאלי על כל הרצף, כל החלשים במדינת ישראל.
יעקב מרגי: משהו מיוחד ב-2017-2018.
יעקב מרגי: לא המשך מגמה.
<דודי מזרחי: בשנת 2017 אנחנו נכנסים בהיקף מלא לתכנית "אתגרים" למגזר הערבי.
<דודי מזרחי: בהיקף של כ-188 מיליון שקל בבסיס התקציב שיש שם שני אלמנטים מרכזיים: 130 מיליון שקל לחינוך בלתי פורמלי במגזר הערבי והבדואי ועוד 58 מיליון שקל בבסיס התקציב אך ורק לנושא הזה של העצמת המורים והמנהלים.
<דודי מזרחי: זה לגבי המגזר הערבי.
<דודי מזרחי: מעבר לזה בתקציב יש 155 מיליון שקל - - -
מאיר כהן: סליחה, זה מעניין.
מאיר כהן: זה הרבה כסף, אני חייב להודות.
מאיר כהן: 58 מ ליון שקלים יש שם חוזים אישיים למנהלים ולמורים טובים?
<דודי מזרחי: יש שם שורה של היבטים, חוזים אישיים נמשכים במתכונת שאושרה לפני כשנה, שאנחנו מאשרים חוזים אישיים מתמרצים למורים בכל האזורים שבהם מנהל מחוז מצביע על כך שהוא לא מצליח לאתר מורים איכותיים והישוב נמצא בעדיפות, זה רכיב שהיה קיים ונשאר.
<דודי מזרחי: אני חושב שאפשר לחשוב על דרכים להעצים את זה עוד יותר, זה נושא מורכב, אני אשמח לקחת חלק בדיון ולהרחיב את זה.
<דודי מזרחי: מעבר לזה יש לנו 155 מיליון שקל בהצעת התקציב לשנת 2017 לצמצום פערים בפריפריה, זה בא לידי ביטוי בשורה של היבטים, גם בתכנית צפון שחלק לא מבוטל ממנה, אגב גם - - -
יוסף ג'בארין: איך אתה מצמצם פערים ב-170 מיליון?
יעקב מרגי: הוא אומר מה שיש.
<דודי מזרחי: זה תוספתי, לבסיס.
<דודי מזרחי: יש הבדל, תכניות החומש, אחת הלקונות שאנחנו לפחות זיהינו זה שבעבר תפיסת הפתרון הייתה בואו נעשה תכנית חומש ייעודית שיוצאת מהקופסה הרגילה של אפיקי התקצוב וההתנהלות של המשרד, ואז או שתכנית החומש נעלמת - - -
מאיר כהן: זה סכום יפה מאוד.
מאיר כהן: סכום שאפשר לעשות איתו הרבה.
יוסף ג'בארין: 170 מיליון סכום יפה?
יוסף ג'בארין: בנק ישראל המליץ על 5 מיליארד בחמש שנים.
יעקב מרגי: דודי, סכם.
<דודי מזרחי: זה נועד בעיקר לחינוך בלתי פורמלי ופעילויות חינוכיות בפריפריה, כאשר אחד האתגרים המרכזיים ביותר שעומדים בפנינו זה הנושא של החטיבה העליונה, התייחסו לזה חברי הכנסת.
<דודי מזרחי: כפי שאנחנו רואים את זה, מבחינת התקצוב של המשרד, בעוד שנתיים נהיה במצב טוב בגני הילדים, חינוך יסודי וחטיבות ביניים.
<דודי מזרחי: האתגר שעומד לפנינו זה הנושא של תקצוב דיפרנציאלי בחטיבה העליונה.
<דודי מזרחי: יושב בימים אלה צוות של משרד האוצר ומשרד החינוך בהחלטת הממשלה שבה אושר התקציב הוגדר היעד שעד סוף חודש מרץ צריכים להציג תכנית ושר החינוך ושר האוצר עובדים על כך, וזה באמת ישלים את התמונה כדי שלפחות מבחינת המדינה, לא רק בהיבט של התכניות החינוכיות, גם בהיבט של התקצוב, התקצוב יהיה - - -
מאיר כהן: התקצוב הזה לוקח חבר'ה כמו נמרוד, על העבודה הטובה שהם עושים?
<דודי מזרחי: אנחנו מתקצבים אותה, מה זה אנחנו, מדינת ישראל מתקצבת אותנו וזה רכיב משלים, בוודאי.
יעקב מרגי: דודי תודה.
יעקב מרגי: תשומת הלב פה במבחנים האלה זה מתמטיקה, מדעים ושפה.
יעקב מרגי: אז תבחרו לכם מי - - - בואו נתחיל במתמטיקה, קל.
<נרית נעמי כץ: אני אתחיל.
<נרית נעמי כץ: מפמ"ר מתמטיקה.
יעקב מרגי: אל תספרי לי על החמש יחידות, לא מעניין אותי.
יעקב מרגי: ספרי לי עכשיו איך - - -מתמטיקה, אם יש לכם תכנית להתמודדות עם הפערים.
יעקב מרגי: אני כרגע הולך רק על הפערים.
<נרית נעמי כץ: אני רוצה לדבר על דיון שהיה פה, דיון המורים.
<נרית נעמי כץ: זיהינו את הבעיה הזו, אני מסכימה שבתוך המערכת יש מורים שאצלנו לצערי הרב, למשל, לא יודעים מתמטיקה.
<נרית נעמי כץ: יצאנו בתכנית הרחבת הסמכה, זאת אומרת לקיחה של המורים הקיימים במערכת והוצאה שלהם לאוניברסיטאות.
<נרית נעמי כץ: זאת אומרת, אנחנו מממנים תוכניות שהאוניברסיטאות מלמדות אותם יום בשבוע במשך שנתיים, שישה סימסטרים, על מנת שיידעו את החומר.
<נרית נעמי כץ: התכנית הזאת היא לכל המגזרים, יש תכנית לחרדים ובאופן כללי לכל האוניברסיטאות, מורים בכל המגזרים.
מאיר כהן: במה הם נמדדים?
מאיר כהן: משקיעים הרבה כסף, במה הם נמדדים?
מאיר כהן: מורה שסיים תכנית כזאת אחרי שנתיים, העביר עשרה חבר'ה מתוך 20.
מאיר כהן: אתם דורשים ממנו להעביר 20 מתוך 20?
<נרית נעמי כץ: אני אגיד משהו.
<נרית נעמי כץ: המטרה של התכנית הזאת הייתה ללמד מתמטיקה.
<נרית נעמי כץ: זאת אומרת זיהינו שיש מורים בתוך המערכת שלא יודעים מתמטיקה.
<נרית נעמי כץ: ברגע שהם ידעו מתמטיקה אנחנו נוכל לבדוק את השלב הבא.
<נרית נעמי כץ: אבל אם מורה למתמטיקה לא יודע מתמטיקה, אז אין לנו מה לבוא אליו בדרישות, אנחנו לא יודעים אם הילדים שלו לא הצליחו.
מאיר כהן: אתם לא חושבים על השלב הבא.
<נרית נעמי כץ: לא, ודאי.
<נרית נעמי כץ: יש תהליך הערכה מאוד מאוד מדוייק לתכנית הזאת לבדוק אותם, עוד לפני שהם נכנסו, לבדוק מה קרה עוד לפני הכניסה שלהם למערכת, אנחנו יודעים שהם מגישים לבגרויות, הם מלמדים ברמות הגבוהות, אנחנו יודעים שהם לא יודעים את החומר ואנחנו בעצם עושים סקירה דרך כל הדרך לראות אם יש שינוי.
מאיר כהן: בבוואריה מגיע מורה למתמטיקה למנהל בית הספר.
מאיר כהן: בדקתי.
מאיר כהן: יש מבדק של משרד החינוך הבווארי, אני 30 שנה קיבלתי מורים למתמטיקה, על סמך מה?
מאיר כהן: המלצה שהביאו ממקום אחר.
מאיר כהן: כלומר, אם אני לא הייתי יוצר כלים, כמנהל בית ספר, לבדוק את המורה, בעצם יש כאן מוביליות של מורים - - -
יעקב מרגי: מאיר, אני למדתי בתיכון ישראלי, למדתי בתיכון מקיף, ממלכתי, של מדינת ישראל שהמורה למתמטיקה כמעט ולא דיבר עברית.
יעקב מרגי: איך ציפו ממני, אני בכיתה ט', י', י"א, להגיע להישגים?
יעקב מרגי: כל הכיתה התקשתה בגלל זה.
מאיר כהן: אגב, בעיות במתמטיקה הן תלויות שפה.
<נרית נעמי כץ: בשני המובנים.
<נרית נעמי כץ: לגמרי.
<נרית נעמי כץ: אבל אני שוב אומרת, הזיהוי פה היה שהמורים האלה קיימים לנו בתוך המערכת, אנחנו לא נוכל להוציא אותם ולכן בעצם - - -
חנין זועבי: אבל אם לא להגדיל את האוכלוסיה הזאת של מורים שלא יודעים ללמד, איך את לא מגדילה אותם, מלבד לעשות גם מבחנים עם קריטריונים לקבלה של מורים, איזה שהוא דבר.
חנין זועבי: את עכשיו מתעמתת עם בעיה קיימת אבל הבעיה הזאת הולכת וגדלה כאשר את לא קובעת קריטריונים.
<נרית נעמי כץ: אני מסכימה איתך, אני חושבת שהבעיה קיימת אבל אני רוצה להגיד שאצלנו בתחום המתמטיקה, עשינו שני דברים, שלושה דברים עיקריים.
<נרית נעמי כץ: הדבר הראשון הוא באמת הרחבת הסמכה, זאת אומרת שיפור של המורים בתוך המערכת מתוך הבנה שאלה המורים שקיימים במערכת ואנחנו צריכים לשפר אותם.
<נרית נעמי כץ: השלב השני הוא מה שאנחנו עושים במכללות.
<נרית נעמי כץ: הפיכה של המתמטיקה מדו חוגי לחד חוגי.
<נרית נעמי כץ: זאת אומרת, עד היום מתמטיקה נלמדה במערכת כדו חוגי.
<נרית נעמי כץ: זאת אומרת מתמטיקה לצד היסטוריה, מתמטיקה לצד אזרחות, מה שנתן מעט מדי שעות במכללה ללמד מתמטיקה.
<נרית נעמי כץ: המעבר הזה קורה עכשיו, מתמטיקה הופכת להיות חד חוגית במכללות ואני בטוחה שתוספת הידע המשמעותית שהם ילמדו בזמן שהתפנה להם, יביא לנו מורים יותר טובים במערכת.
<נרית נעמי כץ: אני רוצה להגיד שיש לנו עוד תכנית שקורית במקביל.
<נרית נעמי כץ: קוראים לה "מהייטק להוראה", זאת אומרת, המוסבים, אנחנו עושים תכניות משמעותיות, מלווים אותם - - -
יעקב מרגי: עם 5,000 שקל בשנה הראשונה השניה והשלישית.
יעקב מרגי: דנו בזה, בואי, זה לא מספיק.
יעקב מרגי: זה לא התפקיד שלך אבל זה לא מספיק.
יעקב מרגי: אי אפשר להביא מורה איכותי מהייטק להוראה ב-5,000 שקל בשנים הראשונות, בתקווה שלא טעו לו בתלוש גם.
<נרית נעמי כץ: אני רוצה להגיד רגע לגבי העניין הזה, יש תהליך של הכרה בוותק, התהליך של ההכרה בוותק מעלה משמעותית את השכר שלהם.
יעקב מרגי: ברור, לכן הדגשתי בשנים הראשונות.
<נרית נעמי כץ: אבל ההכרה בוותק היא כבר החל מהשנה הראשונה, והדבר הנוסף, מלגות בתוך האוניברסיטאות.
<נרית נעמי כץ: סטודנטים שסיימו תואר ראשון, לקראת סיום תואר ראשון שלהם, לתת להם מילגה על מנת שיעשו תעודת הוראה ואז שיצטרפו.
<נרית נעמי כץ: אני באמת מאמינה שאם יבואו מורים יותר איכותיים למערכת, וזה נכון לכל קבוצה שהיא באוכלוסייה, אנחנו נגיע למצב טוב יותר משמעותית.
חנין זועבי: אין יבואו יותר טובים.
חנין זועבי: אתם ממיינים וקולטים את הטובים.
חנין זועבי: לא יבואו יותר טובים, מי שרוצה להתפרנס הוא ירצה לעבוד בתור מורה, אתם צריכים למיין.
<דסי בארי: אני מנהלת את החינוך העל יסודי, רציתי להגיד לחבר הכנסת שחשש שאולי משרד החינוך לא שלח נציגים, אני מנהלת את כל החינוך העל יסודי, שני המבחנים שהציגה חגית, גם ה-TIMSS וגם הפיז"ה נמצאים תחת אחריותי, שני חבריי יושבים פה, הם שני מנהלי אגפים בכירים.
יוסף ג'בארין: אבל את מחליטה לגבי תכניות חומש ותקציבים?
יעקב מרגי: בואי אני אסביר אותו, במילים עדינות.
יעקב מרגי: כל הכבוד לך ולו ולה ולה, בסוף מי שמחלק את העוגה ואת המשאבים ושם את הדגשים לצערי הרב, הלוואי והייתי חושב שגם אתם עושים את זה.
<דסי בארי: אוקיי.
<דסי בארי: באנו לדבר על דברים שהם כן בסמכותנו.
יעקב מרגי: רק רציתי להבהיר כי הוא מתעקש שהצמרת תהיה כאן.
<דסי בארי: דבר נוסף שאני רוצה להעיר את תשומת לב כולנו, זה ברור אבל חשוב לומר שהפערים שמשתקפים מתוך המבחנים הבינלאומיים הם פערים קיימים בתוך מערכת החינוך לא רק כתוצאה אלא גם כנקודת כניסה.
<דסי בארי: יש בחברה הישראלית פערים מאוד גדולים שמערכת החינוך אמורה להתמודד איתם, אנחנו אמורים להביא אותם להישגים, אבל חשוב שנזכור שאנחנו מערכת - - -
מאיר כהן: כשילד נכשל בבגרות המנהל בבית הספר תיכון אומר "איי, אם היית יודע מאיפה קיבלתי אותו, מהחטיבה".
מאיר כהן: והמנהל של החטיבה אומר, ובסוף מגיעים להורים שלו.
<דסי בארי: אני מנסה להגיד משהו אחר, אחריות מלאה, ואני רוצה להגיד משהו אחר על המשרד.
<דסי בארי: באומץ המשרד בוחר, מערכת החינוך הישראלית בוחרת באומץ וזה מה שאני מנסה לומר, ולא כמו חלק מחברותיה בעולם, להישאר מערכת שכוללת את כלל התלמידים ולא מייצרת סלקציה ולא מסלילה, זה לא אומר שהתוצאות האלה - - - אבל אנחנו עדיין מתעקשים להיות במקום הזה שכולם מתחנכים ביחד.
<דסי בארי: יש לזה גם את ההיבט החשוב הזה.
<דסי בארי: יש מדינות, יש בגרמניה מערכת מסלילה.
<דסי בארי: אני רוצה לספר שבשנת 2014 באמת כפי שהזכיר היושב ראש, הכנסנו לחטיבות הביניים את "אופק חדש" עם הרבה מאוד משאבים שאנחנו מקווים, שב-2016 התחלנו לראות צמצום פערים בעקבותיהם ועוד נמשיך ונראה.
<דסי בארי: ב-2017, השנה, אנחנו מסיימים את הכנסת כלל בתי הספר, החטיבות העליונות ל"עוז לתמורה" עם שוב, סל שלם של משאבים, מתוך תקווה שהיא תייצר צמצום פערים.
<דסי בארי: ב-2015 הכנסנו לכל בתי הספר במגזר הערבי מת"ליות, מאבחנות תפקודי למידה, שזה גם ברוב בתי הספר היהודיים היום אבל הקפדנו ב-2015 לתת פרישה רחבה לכלל בתי הספר מתוך הבנה שאנחנו צריכים לתת מענה ייעודי לאותם פערים שמתגלים שם.
<דסי בארי: אנחנו בשנה הבאה עוד מרחיבים בצורה משמעותית את היקף משרתן של אותן מת"ליות על מנת שגם תאבחנה, והן גם מנחות את צוות המורים לטיפול בפערים וצמצומם.
<דסי בארי: אני רוצה להגיד שיש תכנית שנבנתה במתמטיקה, לצמצום פערים, היא נקראת מיצוי מצוינות.
<דסי בארי: אחרי בחינה מצאנו שהאוכלוסיה הנחלשת בבתי הספר דוברי העברית יודעים להינות מהתכנית ולמרות שיש תכנית מותאמת למגזר הערבי איך שהוא ראינו שהיא משפיעה פחות בתוך האוכלוסיה החלשה.
<דסי בארי: אז עשינו מאמץ, הוא עוד לא הביא את הפרי, אנחנו עכשיו מנסים לשפר אותו.
חנין זועבי: זה משפט מאוד חשוב, מה שאת אמרת מאוד חשוב, לכן התוצאה של יותר שעות ויותר תקציב עם צוות של מורים שהוא לא מוכשר תביא 30% מהתפוקה.
חנין זועבי: 20% מהתפוקה.
<דסי בארי: אני רק רוצה להגיד שבניתוח שלנו בבתי הספר הערביים הבנים הערביים מצליחים פחות ואנחנו עכשיו נכנסים לתכנית ייעודית לבנים דוברי ערבית.
חנין זועבי: ייעודית במה?
<דסי בארי: כוללת.
<דסי בארי: אני מדברת על גנרית.
<דסי בארי: - - - כדי לעקוף את בעיית המורים המייצרים מענים לא תואמים.
<משה זעפרני: אני מנהל אגף ספרות, בכל השפות.
<משה זעפרני: אנחנו זיהינו תכניות מאוד מוצלחות.
<משה זעפרני: יש כמה תכניות שניסינו אותן בעברית שהביאו לתוצאות הטובות בחינוך היהודי, אנחנו מחילים את כולה על החינוך הערבי כדי לשפר את הנושא.
יעקב מרגי: עם התאמות?
<משה זעפרני: בוודאי שעם התאמות.
<משה זעפרני: יש עכשיו קבוצה שמשתלמת בדיוק בתכניות האלה של מורים בחינוך הערבי כדי להביא לשיפור משמעותי.
<משה זעפרני: העיקרון של התכניות בשפה יהיה השפה כבסיס ללמידה של כל מקצועות הלמידה.
<משה זעפרני: יש לנו גם איזה שהוא מיזם שהתלמידים לומדים גם לבקר את השפה.
מאיר כהן: סליחה שאני מפריע לך.
מאיר כהן: אני הייתי ברהט בסיור, תלמידי כיתות ז' ברהט לא מדברים עברית.
<משה זעפרני: אני דיברתי על ערבית.
מאיר כהן: אני שואל האם בבתי ספר ערביים, תסביר לנו, בשפה הערבית, ההשתלמות היא ללמוד מה, היסטוריה בשפה הערבית?
<משה זעפרני: לא, אנחנו מדברים על משלבים שונים של השפה שיביאו לשיפור של ההבנה.
<משה זעפרני: אתה עצמך העלית שחלק מהכישלון במתמטיקה הוא בגלל שלא מבינים את השאלה.
<משה זעפרני: התכנית הזאת אמורה לטפל בבעיות כאלה, לתאם בין ה- - - כשפת אם.
<משה זעפרני: דיברתי על שפת אם.
<משה זעפרני: במקביל, אם אתה שואל על עברית, יש תכנית של עברית על הרצף שזה לא המקום לדבר עליה כי היא לא נבחנת כאן.
<משה זעפרני: אבל גם אני אציין את זה.
<משה זעפרני: משום שאנחנו רוצים שתלמידים יצליחו בכל שלבי הלימוד שלהם אז אנחנו מגבירים גם את הנושא של העברית בקרב התלמידים הערביים.
<משה זעפרני: אחת הבעיות שאנחנו זיהינו מעבר להכשרת המורים שאנחנו מטפלים בזה, היא שהתלמידים נבחנו במיחשוב שאין להם בבית וגם את זה אנחנו מנסים לפתור כדי שהאוריינות הדיגיטלית שלהם תשתפר וזה יביא לשיפורים בלמידה שלהם.
<ראשיד פתחי: אני נציג מועצת התלמידים והנוער הארצית.
<ראשיד פתחי: אני רק רוצה להגיד משפט, איך אנחנו ממתינים לתוצאה אחרת אם אנחנו לא משנים את הדרך?
<ראשיד פתחי: אם עכשיו הבאתי תקציב של מיליארד שקל לחדר אחד, עשיתי שולחן מזהב, יש אותו מורה שצועק על התלמיד ואומר לו "תקרא" ואני חזרתי הביתה וסתם למדתי את השיעור בעל פה וחזרתי והתחלתי להגיד.
<ראשיד פתחי: הייתי בכיתה ג' ומורה לעברית צעק עלי, לא הייתי לומד עברית כדי לדבר, הייתי לומד עברית כדי שלא יצעק עלי.
<ראשיד פתחי: חזרתי הביתה ושמרתי את זה בראש ועד היום אני שומר את השיעור הזה.
<ראשיד פתחי: חלבה היא מאכל מתוק, אני עד היום יכול לדבר את זה, הייתי לפני כיתה ג' לומד עברית בבית, כדי שאבא ילך ללהבות הבשן איפה החברים שלו אני יכול לדבר איתם.
<ראשיד פתחי: אחרי כיתה ג' עד כיתה ט', שעדיין לא הייתי במועצות, הייתי לומד עברית רק כדי להצליח במבחן וכדי שהמורה לא יצעק עלי וכדי שלא יתקשר לאבא שלי ויגידו לו "תשמע, ראשיד לא יודע עברית".
<ראשיד פתחי: ואני לא ידעתי עברית ולא יכולתי לדבר אם לא השתתפתי במועצות התלמידים והתחלתי לדבר.
<ראשיד פתחי: הייתי שומר את כל ה שיעורים בעל פה, ואם הוא שאל אותי איפה המילה "חלבה" בשיעור, אני לא הייתי יודע.
<ראשיד פתחי: זאת הבעיה.
יעקב מרגי: הוועדה מודה לחברי הכנסת שהשתתפו בדיון, אנשי המשרד וראמ"ה, הוועדה אומרת בפה מלא שמבחני הפיז"ה TIMSS והמיצב לא מודדת רק את תלמידי ישראל אלא מודדת גם את מורי ישראל וכוחות ההוראה ואת מערכת החינוך במדינת ישראל.
יעקב מרגי: הועדה רואה בחומרה את תמונת המצב של מערכת החינוך בקשיי השפה ואוריינות הקריאה.