GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב מרגי: על סדר-היום: הצעת חוק המכון הלאומי למצוינות בספורט (מכון וינגייט), התשע"ו-2016.
יעקב מרגי: השארתי אתכם להכין שיעורי בית.
יעקב מרגי: מה עשיתם?
<מירב ישראלי: בעצם הקראנו את כל החוק.
<מירב ישראלי: נשארו למעשה שני סעיפים עליהם נתבקשנו לעבוד.
<מירב ישראלי: סעיף אחד הוא הסעיף של תאגיד הבת והסעיף של הוראות המעבר.
יעקב מרגי: רגע, אני למוד ניסיון.
יעקב מרגי: כל מה שעורכת דין מירב ישראלי אומרת זה על דעתכם?
<לימור תוסייה כהן: כן, אדוני.
יעקב מרגי: משרד התרבות?
<גיא אטיאס: כן אדוני.
יעקב מרגי: על דעת השרה?
<גיא אטיאס: על דעת השרה.
יעקב מרגי: שלא יהיה כמו בדיון הקודם, שמשרד התרבות אמר כן והשרה אמרה לא ולא ידעתי.
<מירב ישראלי: אני מקריאה עכשיו את הסעיפים של תאגיד הבת ואת סעיף הוראות המעבר.
<מירב ישראלי: אני אומר שזה מתווה שונה ממה שדיברנו עליו בצהריים.
<מירב ישראלי: אתם תסבירו תוך כדי הקראה.
<מירב ישראלי: "תאגיד הבת 48.
<מירב ישראלי: א.
<מירב ישראלי: המכון יהיה רשאי להחזיק אמצעי שליטה בתאגיד הבת, אשר יפעיל במקרקעי המכון את בית הבחרות בלבד.
<מירב ישראלי: בדירקטוריון חברת הבת יכהנו מנהל המכון, סגן המנהל הכללי לענייני כספים של המכון וחבר מועצה שמונה לפי סעיפים 5(א)(1) עד (4) לפי קביעת המועצה, שזה עובד מדינה.
<מירב ישראלי: המכון יהיה רשאי לדרוש מתאגיד הבנק ומכל דירקטור מטעמו בתאגיד הבת מידע ומסמכים בענייני תאגיד הבת.
<מירב ישראלי: החלטות תאגיד הבת או המכון בנושאים אלה יהיו טעונות אישור השר ושר האוצר מראש.
<מירב ישראלי: הקצאת מניות בתאגיד.
<מירב ישראלי: החלטות שיש בהן כדי להביא לשינוי מהותי ביחסי הכוחות בין בעלי המניות בתאגיד הבת או שינוי מחזיקים באמצעי שליטה או כוח ההצבעה בתאגיד או בזכות למנות דירקטור בתאגיד הבת.
<מירב ישראלי: כל שינוי בתקנון התאגיד.
<מירב ישראלי: 4.
<מירב ישראלי: הנפקת אגרות חוב, בין הניתנות להמרה במניות ובין אם לאו.
<מירב ישראלי: חידוש ארגונו של תאגיד הבת, פירוקו מרצון, פשרה, סידור או מיזוג.
<מירב ישראלי: " בניסוח עוד נעבוד על כל מה שכתוב כאן.
<מירב ישראלי: בגדול, זה כל מה שמשנה את המבנה של התאגיד ואת החלוקה של הזכויות.
<לימור תוסייה כהן: ואת מבנה הבעלות בו.
<מירב ישראלי: מבנה הבעלות בו.
<מירב ישראלי: תאגיד הבנק אינו רשאי להחזיק באמצעי שליטה בתאגיד אחר.
<מירב ישראלי: המכון רשאי לפעול לפירוק של תאגיד הבת, באישור השר ושר האוצר.
<מירב ישראלי: הוראת מעבר לעניין תאגיד הבת.
<מירב ישראלי: 43.
<מירב ישראלי: העמותה כהגדרתה בסעיף 45 תפעלן לתיקון תקנון תאגיד הבת בהתאם לאמור בחוק זה עד ליום התחילה.
<מירב ישראלי: תחילה 44.
<מירב ישראלי: תחילה".
<מירב ישראלי: בעצם הקדמנו את התחילה.
<מירב ישראלי: אמרנו 1.4 והקדמנו את זה ל-1.3.
<מירב ישראלי: "בחוק זה, יום התחילה.
<מירב ישראלי: עד חודשיים לפני יום התחילה (גם נתנו עוד חודש – מ.י.) ימונו המועצה ויושב ראש המועצה לפי הוראות סעיף 8".
<מירב ישראלי: עכשיו אנחנו מגיעים להוראות המעבר.
<מירב ישראלי: אני אקריא ואז נסביר מה זה אומר.
<מירב ישראלי: "הוראות מעבר 45.
<מירב ישראלי: בסעיף זה – "חוק העמותות" - חוק העמותות, התש"ם-1980.
<מירב ישראלי: "העמותה" – עמותת מכון וינגייט לחינוך גופני ולספורט ע"ר.
<מירב ישראלי: "נכסים, חובות וזכויות" – מקרקעין, מיטלטלין, זכויות וטובות הנאה, חובות והתחייבויות, התקשרויות או עסקאות מכל סוג שהוא.
<מירב ישראלי: "רואה החשבון" – רואה החשבון שמונה לפי הוראות סעיף קטן (\).
<מירב ישראלי: מיום פרסומו של החוק, תפעל העמותה להעברת הנכסים, החובות והזכויות של החברה לפיתוח מכון וינגייט בע"מ (להלן – החברה הלכלית) לעמותה בהתאם להוראות כל דין; הנכסים, זכויות והתחייבויות כאמור יועברו לא יאוחר מיום התחילה.
<מירב ישראלי: ביום התחילה – 1.
<מירב ישראלי: כל הנכסים, החובות והזכויות של העמותה יועברו למכון ויראו אותם כנסים, חובות וזכויות של המכון; בסעיף זה, "נכסים, חובות וזכויות" – כהגדרתם בסעיף קטן א' וכן אמצעי השליטה בתאגיד הבת ולמעט אמצעי שליטה בחברה הכלכלית.
<מירב ישראלי: (שאמורים בעצם לעבור קודם לתאגיד הבת – מ.י) 2.
<מירב ישראלי: כל הליך משפטי שהיה תלוי ועומד ערב תחילתו של חוק זה של העמותה או נגדה וכן כל עילה לתביעה שהיתה קיימת באותו מועד, יוסיפו לעמוד בתוקפם ויראו אותם כאילו הם של המכון או נגדו, לפי העניין.
<מירב ישראלי: מיום התחילה, תעל העמותה לפירוקה מרצון של החברה הכלכלית ולפירוקה מרצון של העמותה, והכול בהתאם להוראות כל סין.
<מירב ישראלי: ה.
<מירב ישראלי: העמותה תגיש לרשם העמותות את הדין וחשבון ואת אישורו בידי האסיפה הכללית המסיימת של העמותה לפי סעיף 47(ב) לחוק העמותות, לא יאוחר מתשעה חודשים לאחר יום התחילה".
<מירב ישראלי: מיום פרסום החוק ועד למינוי רואה החשבון כאמור בסעיף קטן (ז) (זאת הוראה חדשה – מ.י), לא תתקשר העמותה בהתקשרות חדשה בסכום העולה על 500,000 שקלים חדשים לכל התקשרות.
יעקב מרגי: בזה יש יותר שכל מאשר בכלל לא.
<מירב ישראלי: "ז.
<מירב ישראלי: השר ימנה, בתוך 30 ימים מיום פרסומו של חוק זה, רואה חשבון שילווה את פעילות העמותה ויכהן עד ליום התחילה; כל עוד מכהן רואה החשבון יחולו הוראות אלה.
<מירב ישראלי: לרואה החשבון יהיו נתונות כל הסמכויות הנתונות כל הסמכויות הנתונות לפי כל דין לחבר הוועדה של העמותה לעניין קבלת מידע על אודות פעילותה.
<מירב ישראלי: הוא יוזמן לישיבות האסיפה הכללית ולישיבות הוועד של העמותה ויהיה רשאי להשתתף בהן, ואולם לא תהיה לו זכות הצבעה.
<מירב ישראלי: התחייבות כספית מטעם העמותה לא תחייב אותה, אלא אם כן חתם עליה גם רואה החשבון.
<מירב ישראלי: התחייבות כספית שלא נחתמה כאמור – בטלה; על כל התחייבות כספית יצוין בכתב כי מונה לעמותה רואה חשבון לפי סעיף זה וכי היא תחייב את העמותה רק אם נחתמה על ידו כאמור; לעניין זה, "התחייבות כספי" – לרבות בחוזה, בכתב התחייבות, במסמכי תשלום, בהסדר פשרה המוגש לבית המשפט או לבית דין על-מנת לקבל תוקף של פסק דין, או בתעודה אחרת.
<מירב ישראלי: לא יהיה אדם לעובד העמותה, אלא אם כן אישור רואה החשבון, מראש ובכתב, את העסקתו ואת תנאי העסקתו.
<מירב ישראלי: סמכויות רואה החשבון כאמור בסעיף קטן זה יחולו על תאגיד הבת ועל החברה הכלכלית, בשינויים המחויבים.
<מירב ישראלי: ח.
<מירב ישראלי: המועצה רשאי לייפות את כוחם של שניים או יותר מחבריה לחתום בשם המכון על מסמכים ולבצע פעולות משפטיות אחרות לשם ביצוע הפעולות הדרושות ליישומו של סעיף זה, והכול בכפוף לכל סייג שבייפוי הכוח".
<מירב ישראלי: כאן צריך להסביר שנתנו חודשיים לפני יום התחילה למינוי המועצה, עד חודשיים.
<מירב ישראלי: בעצם, אם יהיו פעולות שצריכות להיעשות כדי שהמעבר מהעמותה למכון יהיו חלקות, יצטרכו לעשות אותם ובעצם יהיה מי שיעשה את זה.
<מירב ישראלי: ט.
<מירב ישראלי: מי שהיה עובד העמותה ערב יום התחילה, לרבות המנהל הכללי של העמותה (בסעיף קטן זה – המנהל הכללי המכהן), יהיה לעובד המכון מיום התחילה.
<מירב ישראלי: על אף האמור בכל דין, עובד העמותה שעבר להיות עובד המכון כאמור בפסקה 01) (בסעיף קטן זה – עובד עובר), לא יהיה זכאי להטבות פרישה כלשהן בשל המעבר.
<מירב ישראלי: כל הזכויות שהיו לעובד עובר ערב יום התחילה והתקבלו כדין, יישמרו לו ויראו אותן כזכויות הנובעות מעבודתו במכון, ובלבד שאושרו לפי הוראות סעיף 29 לחוק יסודות התקציב".
<מירב ישראלי: אני מבינה של זה יגידו עוד מעט משהו לפרוטוקול.
<מירב ישראלי: על המנהל הכללי המכהן יחולו ההוראות החלות על המנהל הכללי לפי חוק זה ויראו אותו כאילו החל בכהונתו לפי חוק זה ביום התחילה".
<מירב ישראלי: בגלל הבעייתיות של הזמנים ושאולי לא יספיקו למנות הוספנו: "השר רשאי בצו, באישור ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, לדחות את מועד התחילה בשתי תקופות, שכל אחת מהן לא תעלה על חצי שנה.
<מירב ישראלי: " הוא יצטרך לבוא לוועדה ולהסביר למה.
יעקב מרגי: הוא יצטרך להסביר למה הלחיצו אותנו ובסוף יש עוד שנה.
<מירב ישראלי: נגיד בקווים כלליים שהרעיון הוא שהחברה הכלכלית בעצם תתמזג לתוך העמותה.
<מירב ישראלי: ואז העמותה, ביום התחילה, כל הנכסים שלה, כולל של החברה הכלכלית, עוברים למכון, לתאגיד והעובדים עוברים גם ביום בתחילה.
<מירב ישראלי: זה סטטוטורי מכוח החוק.
<מירב ישראלי: במקביל, יש פירוק מרצון של עמותה, שבעצם כבר כל נכסיה עברו.
<קריאה: גם של החברה לפיתוח וגם של העמותה, שהם שתיהן יהיו ריקות מתוכן.
<מירב ישראלי: התאגיד בת בעצם ימשיך להתקיים, כשל הזכויות והחובות שלו יעברו גם.
יעקב מרגי: אם הבנתי טוב, הולכת להיות חברת בת אחת של בית הנבחרות והחברה הכלכלית מתפרקת.
<מירב ישראלי: זה בגדול המתווה.
<לימור תוסיה כהן: עד יום התחילה, גם העמותה צריכה לפעול לתיקון תקנון חברת הבת שעוברת למכון, באופן שיהלום את הוראות החוק.
<לימור תוסיה כהן: גם זה נאמר.
יעקב מרגי: לפני שנעבור לעניין העובדים, יש התייחסויות?
<תמיר כהן: אני ממשרד האוצר.
<תמיר כהן: לאור העובדה שתאגיד הציבורי הזה יהיה תאגיד עם חברת בת תחתיו, מאוד חשוב לנו שלמדינה תהיה שליטה במועצה של הוועד מנהל.
<תמיר כהן: אנחנו מבקשים לשנות את הרכב המועצה כדי שיהלום את הדבר הזה.
יעקב מרגי: היה דיון בנושא הזה היה כאן גם נציג האוצר.
<מירב ישראלי: היו כאן גם חברי כנסת.
<תמיר כהן: אני אסביר.
<מירב ישראלי: זה סעיף 8.
<מירב ישראלי: יש פה את המבנה של המועצה.
<מירב ישראלי: אני מזכירה שהיה פה דיון.
<מירב ישראלי: בכחול שהוגש בעצם היה רוב לעובדי המדינה במועצה.
<מירב ישראלי: זה אומר שהדירקטוריון באופן מובנה יש רוב למדינה ולממשלה והיא זו שבעצם שולטת.
<מירב ישראלי: היה דיון פה בוועדה.
<מירב ישראלי: מכיוון שמדובר בנושא של ספורט ולא בנושא שלטוני, היו פה גם כמה חברי כנסת שהביעו את דעתם בעניין.
<מירב ישראלי: הוועדה הכריעה שבעצם צריך להיות פה רוב לנציגי הציבור בהפרש של אחד.
יעקב מרגי: היום יש 6 נציגי ציבור וחמישה עובדי מדינה.
יעקב מרגי: ראש מנהל הספורט הוא עובד מדינה.
יעקב מרגי: שני עובדי משרד התרבות והספורט בעלי זיקה לתחום הספורט.
יעקב מרגי: עובד משרד התרבות והספורט הממונה על קידום ספורט הנשים, עובד אגף תקציבים משרד האוצר.
יעקב מרגי: יחד זה חמישה.
יעקב מרגי: ארבעה נציגי ציבור שאחד מהם לפחות היה ספורטאי הישגי ואחד מהם לפחות הוא בעל מומחיות פיננסית.
יעקב מרגי: איך נציגי הציבור האלה מתמנים?
<קריאה: השרה בוחרת אותם באישור הוועדה לאישור מינויים.
יעקב מרגי: נציג הוועד האולימפי זה לא שלכם.
יעקב מרגי: נציג "אילת".
יעקב מרגי: אם אני זוכר, אנחנו הגדלנו.
<קריאה: היו 9 בהתחלה עם רוב למדינה.
יעקב מרגי: הוספנו את "אילת".
<קריאה: הוספנו את "אילת" והורדנו נציג מדינה, כך שבסופו של דבר הגדלנו את הרוב.
<קריאה: היו תשעה והוספנו שניים.
יעקב מרגי: הוספנו נציג ציבור ו"אילת".
יעקב מרגי: אתה אומר שאתם רוצים שיהיה רוב לעובדי מדינה.
<גיא אטיאס: שנוריד נציג ציבור אחד ונוסיף עובד מדינה.
יעקב מרגי: בגדול, אני לא נבהל מזה.
יעקב מרגי: כמי שהיה שר והיה לי יועץ משפטי שלא שמע לי וטוב שכך.
יעקב מרגי: הוא עשה עבודה מקצועית ואני לא מבין למה אצלכם במשרד התרבות זה לא עובד.
יעקב מרגי: בדיעבד, עשה וטוב שכך.
יעקב מרגי: אני לא מבין מה החששות?
<תמיר כהן: בדיון הקודם בפעם שעברה דיברנו על הנושא הזה.
<תמיר כהן: לנגד הוועדה לא עמדה העובדה שיהיו לו תאגידי בת.
<תמיר כהן: תאגידי בת, כידוע לכולנו, זה די תקדים מה שנוצר בחקיקה הזאת, מהסיבות שצוינו קודם וידועות לכולם.
<תמיר כהן: מצד שני, יש דברים מאוד דומים בתחום הבריאות.
<תמיר כהן: אנחנו רואים שיש המון כשלים שנוגעים להתנהלות: מינויים שהם לא מינויים, העברת פעילויות.
יעקב מרגי: זה לא בגלל הדירקטורים, זה בגלל כשל בעבודתם של הרגולטורים והפיקוח והבקרה.
יעקב מרגי: מערכות שיודעות לפקח ולבקר את עצמן, זה לא קורה בהן.
יעקב מרגי: זאת רק עצלות בפיקוח ובקרה.
יעקב מרגי: אם אתה חושב שבזה ששמת עוד עובד מדינה שריינת את עצמך - - -
<קריאה: אני אמרתי לך לשים נציג עובדים.
יעקב מרגי: אמרתי שלא תתערב בריב לא לך.
<קריאה: זה היה פותר להם את כל הבעיות.
<קריאה: היו 13, היה להם רוב, היה להם הכול.
<קריאה: הם לא שמעו בקולנו.
<תמיר כהן: יש עוד נימוק, כבוד היושב ראש.
<תמיר כהן: בעצם התאגיד הזה הוא לא תאגיד רגיל.
<תמיר כהן: תאגיד שבעצם המדינה מאצילה סמכויות שיש לה היום ומעבירה את זה לטובת התאגיד.
<תמיר כהן: בעצם זה תאגיד שקובע מדיניות של הספורט ההישגי במדינת ישראל.
<תמיר כהן: אנחנו חושבים שבגלל שהתאגיד הזה הוא תאגיד שכל-כך חשוב למדיניות הספורט בישראל, שזה משהו שהוא בליבת העשייה של משרד הספורט, היה נכון שיהיה רוב למדינה, כי בעצם המשרד מעביר את ליבת הפעילות שלו.
<תמיר כהן: בעצם תפקיד משרד הספורט זה להיות אחראי על הספורט ההישגי ולקבוע מדיניות של הספורט בישראל.
<תמיר כהן: לכן אנחנו סבורים שהיה נכון, גם מהנימוק הזה, שיהיה רוב למדינה.
<גיא אטיאס: אנחנו קשובים לבקשה של האוצר.
<גיא אטיאס: בארבעה נציגי הציבור, שאחד מהם נדרש להבנה פיננסית, אפשר למנות גם עובד משרד התרבות שאחראי על תחום התקציבים, כמו שיש ראש מנהל הספורט.
<גיא אטיאס: אז אתה מקבל גם מישהו עם הבנה פיננסית.
יעקב מרגי: אני רוצה נימוקים משכנעים.
יעקב מרגי: לאורך כל השדרה של החוק יש את התכנית - - -
<גיא אטיאס: התכנית לא מאושרת על-ידי השר.
יעקב מרגי: משרד המשפטים, מה נהוג?
יעקב מרגי: אפשר לחיות עם זה?
יעקב מרגי: לדעתי אין בעיה.
יעקב מרגי: אני חושב שתאגיד שמוקם כמכון לאומי והמדינה שמה את הכסף והולכת להעדיף אותו ולתת לו את כל תשומת הלב, ראוי שיהיה.
יעקב מרגי: רק שאני לא אוהב לוקשים.
יעקב מרגי: כשיש דיון צריך לשאול את השאלות הנכונות ולקבל את התשובות הנכונות.
<לימור תוסיה כהן: אין מניעה משפטית כמובן.
<לימור תוסיה כהן: יש גם תאגידים ציבוריים שבהם יש למדינה רוב.
<לימור תוסיה כהן: אני רוצה להגיד שגם לא מדובר פה ברוב מכריע.
<לימור תוסיה כהן: זה רוב של חבר אחד נוסף מעבר לאחרים.
<לימור תוסיה כהן: נוכח ההסברים של משרד הספורט על החשיבות ועל ליבת העשייה והממשקים ההדוקים עם המשרד, אני חושבת שאפשר לחיות עם זה.
יעקב מרגי: אתם רוצים להפוך את הארבעה לשלושה?
יעקב מרגי: היועצת המשפטית של משרד התרבות?
<הדס פרבר: אם משרד המשפטים מאשר אין לי התנגדות.
יעקב מרגי: חשובה לי דעתך.
יעקב מרגי: הדס, אני אומר את זה מהניסיון האישי שלי, גם כמחוקק, גם כפרלמנטר וגם כמי שהיה שר ארבע שנים.
יעקב מרגי: אני מבין את יחסי העבודה ועבודה לפי נהלים במשרדי הממשלה.
יעקב מרגי: כשר וכחבר כנסת התקוממתי על זה כי נוצר צוואר בקבוק.
יעקב מרגי: אני חושב שצריך לשנות את השיטה.
יעקב מרגי: יועץ משפטי של משרד ממשלתי צריך להיות עובד משרד המשפטים, כמו שחשב משרד הוא עובד של המשרד האוצר.
יעקב מרגי: ואז לתת עצמאות מלאה ליועץ המשפטי.
יעקב מרגי: כל אחד שואל את השני ואתה רואה שולחנות עם מגדלים של ניירת ותקנות שלוקח להן 4 שנים.
יעקב מרגי: שחררו, ימי המנדט עוד מעט חוזרים חזרה.
יעקב מרגי: זאת דעתי אבל את לא חייבת.
יעקב מרגי: אם פעם תשמעי את הדיון הזה, תגידי ששמעת את זה מחבר הכנסת מרגי.
יעקב מרגי: לא צריך על כל דבר, משרד המשפטים, תנו מנדט.
יעקב מרגי: כעת לסוגיית העובדים.
יעקב מרגי: עודד, בעיקרון הם ישבו והגיעו להסכמות על הנוסח, גם על הוראות המעבר וגם על המבנה.
יעקב מרגי: יש הסכמה של כל משרדי הממשלה.
יעקב מרגי: עכשיו נשארה הסוגיה של העובדים מול הממונה על השכר באוצר.
יעקב מרגי: היתה לי ידידות עם כמה מהממונים על השכר.
יעקב מרגי: אחד מהם אומר לי: שמע, קידמו אותי, שמחתי.
יעקב מרגי: נגמרה הקדנציה, חיפשתי עבודה אחרת.
יעקב מרגי: לא כולם חיפשו עבודה, חלקם הסתדרו אבל חלקם חיפשו עבודה.
יעקב מרגי: יאיר, בבקשה.
<יאיר אברהם אלגאוי: צהריים טובים.
<יאיר אברהם אלגאוי: אני מציע שבשלב הראשון הנציג של הממונה על השכר יקריא את ההסכמות אליהן הגענו.
<יאיר אברהם אלגאוי: נשארה סוגיה אחת שהבאנו אותה לפתחם של היועצים המשפטיים.
<יאיר אברהם אלגאוי: זה משהו שצריך כנראה לשנות בחוק ולדעתנו אפשר לרוץ קדימה.
יעקב מרגי: נציגו של הממונה על השכר, האמנם כן?
<אברהם פרידמן: ישבנו עכשיו ועשינו קצת עבודה.
<אברהם פרידמן: הסכמנו על עקרונות שהוא צריך לעגן אותם בהסכם קיבוצי.
<אברהם פרידמן: הסכמנו שאני אקריא אותם לפרוטוקול.
<אברהם פרידמן: מסגרת ההסכם היא עד ליום 31.12.2020.
<אברהם פרידמן: אין זכאות לתוספות שכר מתוקף הסכמים קיבוציים שייחתמו בגין התקופה האמורה.
<אברהם פרידמן: יהיה מענק 1,000 שקל מקביל למענק שקיבלו במגזר הציבורי.
<אברהם פרידמן: העלות של הסכם המסגרת יהיה 12% מסך עלות השכר.
<אברהם פרידמן: הפעימות של הסכם המסגרת יהיו כמו שאני אקריא: מ-1.7.2016 – 1%.
<אברהם פרידמן: מ-1.3.2017 – 1.75%.
<אברהם פרידמן: מ-1.1.2018 – 1.5% מ-1.6.2018 – 1.75% מ-1.12.2018 – 1.5% מ-1.7.2019 – 1.5% מ-1.3.2020 – 1.5% מ-1.10.2020 – 1.5% סה"כ 12%.
יעקב מרגי: אתם סובלים מקשיי נזילות.
יעקב מרגי: כמו שהקראת, 12.5% זה עלול להישמע שהתוספת היא מתוך עלות השכר שלהם.
יעקב מרגי: מה שאתה רוצה לומר זה שעל עלות השכר הנוכחית שלהם תהיה תוספת של 12.5%.
<אבי פרידמן: כתבתי: עלות הסכם המסגרת זה 12% מסך עלות השכר הנוכחית.
יעקב מרגי: על הנוכחית שמענו רק אחרי ששאלתי אותך.
<אברהם פרידמן: יש את הפעימות האלה ואת סדר ההקצאה שלהן.
<אברהם פרידמן: מתוך הפעימות ומתוך הקצאת העלות, אז הסכמנו על חלק מההקצאה.
<אברהם פרידמן: על חלק מההקצאה עוד צריך לדבר עליה כמו שאני אפרט.
<אברהם פרידמן: לגבי עובדים שהועסקו ערב חתימת הסכם זה בחוזים אישיים, הם יקבלו 2% החל מיום 1.1.2017.
<אברהם פרידמן: עובדים שערב חתימה על הסכם זה הועסקו בהסכם קיבוצי, יקבלו את הפעימה של 1% החל מ-1.7.2016.
<אברהם פרידמן: אלי, זה לא רשום אבל זאת פעימה שקלית ואני מציין את זה.
<אברהם פרידמן: את הפעימה של 1.75% החל ממרץ 2017, חצי מהפעימה שקלית וחצי אחוזית.
<אברהם פרידמן: אני מציין, ביחד שתי הפעימות, חצי שקלי חצי אחוזי.
<אברהם פרידמן: מקובל?
<אברהם פרידמן: יעשה תחשיב בין הצדדים לגבי חלוקת עלות של יתרת הפעימות הקודמות ביחס לנתונים הקבועים בהסכם.
<אברהם פרידמן: זאת אומרת, מה שלא ניתן הוא חלק מההסכם הקיבוצי.
<אברהם פרידמן: מתוך הפעימות יופרשו לקרן השתלמות לעובדים שלא מופרש בגינם לקרן השתלמות האחוזים הבאים בתאריכים הבאים: ינואר 2017 - 2.5% ינואר 2018 - 5% ינואר 2019 - 7.5% כמו לכל עובדי המדינה אלי, לא רשום פה, אבל הפרשת עובד יתחילו מינואר 2017.
<אברהם פרידמן: יש הסכמה שסך התוספות השכר לעובדים שהועסקו ערב חתימת הסכם זה בהסכם הקיבוצי, לא יפחת מסך תוספות השכר שהיו משתלמות להם אילו היו משולמות להם הפעימות בהתאם להסכם המסגרת 2016 בנוסחו המקורי.
<אברהם פרידמן: זאת אומרת, עובדים שהיו בהסכם הקיבוצי, לא יקבלו פחות ממה שהיה מגיע להם אם הם היו ממשיכים בהסכם הזה.
<אברהם פרידמן: יחושב ערך של חצי דרגה של עובדים בתוך המתח והערך הכספי של החישוב, אנחנו נקצה אותו לצורך תוספת שכר שקלית לכלל העובדים.
<אברהם פרידמן: מה שנשאר מיתרת העלות הזאת, אנחנו נקצה את זה לצורך מודל שכר שאמור להפוך את כל מודל השכר במכון להסכם שכר מודרני כמו שמקובל בגופים אחרים, שיאפשר העסקה של עובדים בצורה מיטבית.
<אברהם פרידמן: מעבר לעלות יש תקציב קידום במודל השכר לעובדים בחוזים האישיים.
<אברהם פרידמן: התקציב יתחיל להצטבר החל מ-1.1.2017 והוא יתחיל להשתלם רק החל מה-1.1.2018 לעובדים בחוזים האישיים.
<אברהם פרידמן: בהסכם הקיבוצי, כל עוד הוא רץ, יש להם את הכללים הקיימים, את הזחילה הטבעית שלהם.
<אברהם פרידמן: יש שמירת שכר במעבר, בכפוף לסעיף 29 לחוק יסודות התקציב.
<אברהם פרידמן: זאת אומרת, ככל שהתנאים אושרו כדין הם יישמרו.
<אברהם פרידמן: ככל שלא יגיעו להסכמה לעניין מודל השכר, אז חצי מהפעימה של ינואר 2018 וחצי מהפעימה של דצמבר 2018, זאת אומרת 0.75% מכל פעימה יוקצו לתוספת שכר שקלית לכלל העובדים.
<אברהם פרידמן: אם עדיין אין הסכמה בעניין מודל השכר עד לתאריך מוסכם, אז אנחנו מעלים את הדיונים במודל השכר לפורום יותר בכיר.
<אברהם פרידמן: אלה ההסכמות שהגענו אליהן במהלך השעות האחרונות.
<אברהם פרידמן: תקנו אותי אם היה משהו.
יעקב מרגי: מקובל עליכם?
<יאיר אברהם אלגאוי: מקובל עלינו.
<יאיר אברהם אלגאוי: יחד עם זאת, יש בעיה עקרונית שנבהיר אותה.
<יאיר אברהם אלגאוי: אנחנו אמורים לחתום על ההסכם הקיבוצי בהקדם האפשרי.
<יאיר אברהם אלגאוי: סביר להניח שההסכם הקיבוצי שייחתם, לכשייחתם, ייחתם עם אורגן, עם עמותה שמתפרקת.
<יאיר אברהם אלגאוי: בהוראות המעבר נקבע, שכל הזכויות שיש לעובדים ערב המערב עוברים לתאגיד.
<יאיר אברהם אלגאוי: אבל יש פה זכויות שהם באוויר כי הם עדיין לא הוקנו לעובדים, הם בהסכם קיבוצי.
<יאיר אברהם אלגאוי: אנחנו ביקשנו התחייבות בהוראות המעבר, שגם הזכויות הקיבוציות, העמותה תתחייב להעביר אותן.
<יאיר אברהם אלגאוי: את זה אין.
<יאיר אברהם אלגאוי: לכן היה פה דיון.
יעקב מרגי: הן עוד לא נולדו.
יעקב מרגי: צריך לוודא שרוח הדברים שנאמר כאן, יהיו מחייבים גם לאחר חדלותה של העמותה לפעול.
<גיא אטיאס: אמרתי, שברגע שייחתם ההסכם הקיבוצי, זה אומר שיש התחייבות על המסגרת.
<גיא אטיאס: אנחנו רואים בזה כמו התחייבות ולכן ההתחייבות תעבור כמו שהיא.
יעקב מרגי: למה ההסכמים שלהם לא יכולים לחול מייד?
יעקב מרגי: יש מניעה משפטית?
יעקב מרגי: אני לא יודע להגדיר את זה מבחינת אחריות.
<אברהם פרידמן: אני רוצה, ברשותכם, להתייחס.
<אברהם פרידמן: קודם כל, הסכם קיבוצי זאת התחייבות כמו כל התחייבות אחרת.
<אברהם פרידמן: הנכסים וההתחייבויות שנחתמות מול העמותה, העמותה פועלת, כמו שאנחנו רואים בסעיפים האלה, להעביר אותם כפי שהם - - -
יעקב מרגי: אומר לך יאיר שנכון, ההסכם הקיבוצי עדיין לא נחתם.
יעקב מרגי: הוא עומד כרגע מול העמותה.
יעקב מרגי: הוא חושש שבמעבר הזה – אתה מדבר על יישום או על חתימה?
<יאיר אברהם אלגאוי: אני מדבר גם וגם.
<יאיר אברהם אלגאוי: נניח שחתמתי על הסכם קיבוצי והוא לקח עליו ואז יש מעבר.
<יאיר אברהם אלגאוי: אבל בהנחה שלא תהיה חתימה על הסכם קיבוצי ואני עכשיו, מה שנקרא, בהוראות מעבר.
<יאיר אברהם אלגאוי: למשל, תקציב הקידומים, לצורך העניין, הוא באוויר.
<יאיר אברהם אלגאוי: יש התחייבות אבל היא לא שייכת לעובדים עדיין.
<גיא אטיאס: כן, יש תשובה.
<גיא אטיאס: אני חושב שיש תשובה שהיא נכונה לא רק ביחס לעובדים אלא ביחס לכל הממשקים של המכון.
<גיא אטיאס: הוראת המעבר אומרת במפורש, כפי שהצענו, שיש נקודת חתך, שכל הזכויות וכל החובות וכל ההתחייבויות, כל התביעות וכל עילות התביעה, נגד המכון והן של המכון, הכול עובר ביום המעבר לתאגיד החדש.
<גיא אטיאס: לכן, אם יש איזה משהו שלא התגבש עדיין כתוב במפורש שזה עובר.
יעקב מרגי: זה מניח את הדעת?
<יאיר אברהם אלגאוי: זה לא מניח את הדעת כי כתוב בסעיף 43ו(2): "התחייבות כספית מטעם העמותה לא תחייב אותה אלא אם כן חתם עליה גם רואה החשבון.
<יאיר אברהם אלגאוי: פה אף אחד לא חתם עליה.
<יאיר אברהם אלגאוי: זאת התחייבות כספית.
<יאיר אברהם אלגאוי: אין לי בעיה, שיביאו הסכם.
<יאיר אברהם אלגאוי: אגב, אם נייר העקרונות של נציג הממונה על השכר היה חתום בידי הממונה על שכר או בידי נציג משרד האוצר, זה היה מניח את דעתי.
<יאיר אברהם אלגאוי: זה עדיין בפרוטוקול.
<יאיר אברהם אלגאוי: אני חושב שצריך לתת ביטוי בהוראות המעבר גם להסכמות הקיבוציות.
<קריאה: יאיר, אנחנו אומרים את זה לפרוטוקול.
<קריאה: אמר את זה הממונה, אומר את זה המשרד, שמבחינתנו, באמירה לפרוטוקול, ההתחייבות הזאת תעבור כמו כל התחייבות אחרת.
יעקב מרגי: אם זה נאמר לפרוטוקול זה בסדר.
יעקב מרגי: אני שמח שהגעתם להבנות ולהסכמות.
יעקב מרגי: אני מבין שגם אתם התפשרתם קצת וגם אתם קצת השתחררתם.
יעקב מרגי: רבותיי, אני רוצה לברך אתכם.
<מירב ישראלי: אנחנו מצביעים על מה שהקראנו הבוקר עם כל התיקונים.
<מירב ישראלי: לגבי המועצה, מה החלטת?
<מירב ישראלי: מה אתה מוריד?
יעקב מרגי: במקום 4 נציגי ציבור, 3 נציגי ציבור ושני עובדי משרד תרבות.
יעקב מרגי: סליחה, 3 עובדי משרד התרבות, שזה קידום נשים.
<מירב ישראלי: אנחנו מצביעים לגבי כל מה שתוקן קודם והתיקון הזה.
<מירב ישראלי: עוד דבר שעלה בישיבה.
<מירב ישראלי: זה עניין של ניסוח אבל אני מבהירה לפרוטוקול.
<מירב ישראלי: לגבי העניין של הנוהל של שר האוצר על הוצאות הנהלה וכלליות, בסעיף קטן ה' זה מופיע לפי הנוהל של שר האוצר.
<מירב ישראלי: אנחנו נעשה את זה גם ב-ד', לפי הנוהל של שר האוצר.
יעקב מרגי: אני מביא להצבעה מה שהקראנו היום לאחר כל התיקונים וכן התוספות שמדברות על התאגיד שדנו והקראנו היום, כולל כל מה שהזכירה היועצת המשפטית, כל הוראות המעבר ותיקון הנוסח בהתאם להוראות שר האוצר.
יעקב מרגי: הצבעה בעד - רוב נגד - אין נמנעים – אין הצעת חוק המכון הלאומי למצוינות בספורט (מכון וינגייט(, התשע"ו-2016, נתקבל.
יעקב מרגי: באין מתנגדים ואין נמנעים, הצעת החוק אושרה לקריאה שנייה ושלישית ותעלה למליאה אחרי שיואילו בטובם המשפטנים לגמור את הכול.
יעקב מרגי: מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, 11 ביולי 2016, ה' בתמוז תשע"ו.
יעקב מרגי: הנושא על סדר היום, הצעה לסדר יום של מספר חברי כנסת בנושא:
יעקב מרגי: דו"ח הרשות הארצית למדידה והערכה של משרד החינוך קובע כי חלה עלייה חדה במקרי האלימות וצריכת האלכוהול.
יעקב מרגי: נמצאת איתנו, כמובן כרגיל, חברת הכנסת מירב בן ארי.
יעקב מרגי: אני מקדם בברכה את האורחים שלנו, חיילים מחיל המודיעין, ברוכים הבאים.
יעקב מרגי: אתם העיניים והאוזניים של המדינה, לא הפה כי הפה חתום, אתם היום תטעמו טעימה קטנה מתהליך של דיון בוועדת החינוך של הכנסת.
יעקב מרגי: אני הגעתי עכשיו מדיון בוועדת הכלכלה על חוק שלי בנושא הארכת זכויות יוצרים, גם יוצרים וגם מבצעים, מ- 50 ל- 70 שנה.
יעקב מרגי: יוצא שבכל יום שהחוק לא עובר, היצירות של הגשש החיוור הופכות להיות נכסי צאן ברזל לכל החברה, זו הפנסיה שלהם ואנחנו אמורים להגן עליהם.
יעקב מרגי: כעת אתם כאן איתנו, בעניין הדו"ח שמעיד על עלייה חדה בקרב אלימות וצריכת אלכוהול.
יעקב מרגי: אני מעביר את רשות הדיבור לחברת הכנסת המציעה, חברת הכנסת מירב בן ארי.
מירב בן ארי: אדוני יושב הראש, עבר זמן מאז שהבאתי את הנושא הזה לדיון במליאה, כאשר לאורך הזמן הזה אני גם חברה בוועדה של המאבק בנגע הסמים.
מירב בן ארי: במהלך החודש או חודש וחצי האחרון, נחשפתי לדו"ח מאוד מעניין של משרד החינוך.
מירב בן ארי: אני מניחה שאין כאן התייחסות אליו, אדוני היושב ראש, אבל אולי נוכל לפחות לקבל התייחסות מאנשי המקצוע שנמצאים פה.
מירב בן ארי: הדו"ח הזה לא מדבר דווקא על האלימות שנובעת מהאלכוהול, אלא על כך שהשימוש באלכוהול בקרב בני נוער ירד כמעט בחצי, אבל מה שהחליף את האלכוהול זה השימוש במריחואנה וסמים אחרים, בעיקר קנביס.
מירב בן ארי: עפ"י הדו"ח הזה שתיכף כמובן נסתכל עליו, אין ספק שהפועל היוצא של שתיית אלכוהול זה אלימות.
מירב בן ארי: אבל הדבר שמטריד אותי ובאמת אשמח להתייחסות גם של המשטרה וגם של משרד החינוך, מקווה שלא הפתעתי אתכם, בעניין הזה של השימוש בקנביס.
מירב בן ארי: שילדים פחות שותים אלכוהול ויותר מעשנים סמים, מתוך חשיבה שמדובר בסמים קלים.
מירב בן ארי: אנחנו יודעים שזה לא נכון, בטח לא בגיל 13, 14.
יעקב מרגי: בשיח האחרון, בקדנציה הקודמת והנוכחית, עזרנו להם לחשוב שזה יותר קל.
מירב בן ארי: צריך להבדיל בין אי-הפללה של חבר'ה מבוגרים, שיש מאיתנו מי שתומך בזה, לבין שימוש בקרב בני נוער שזה בכלל לא רלוונטי, יכולתו של ילד בן 13, 14, 15, להבחין בין טוב לרע ושלא לדבר על יכולתו להתדרדר.
מירב בן ארי: עשיתי סיורים בכמה מקומות של גמילה, גם בריטון גם במלכישוע, גם בהדרך, בכל מקום שאתה נמצא בו, אתה יודע מאיפה הכל התחיל.
מירב בן ארי: לא מתחילים מהרואין וגם לא מקוקאין, בדרך כלל מתחילים מסמים כמו מריחואנה, נייס גאי וכאלה.
יעקב מרגי: גם לשם מתחילים מהמותרים.
מירב בן ארי: כן, שם זה מתחיל.
יעקב מרגי: זו תכונה של גוף, שהוא מתרגל ורוצה משהו יותר חזק.
מירב בן ארי: בכל אופן, כמובן אחרי שנסיים את המצגת המעניינת הזאת ואני גם רוצה להודות לכם על עשיית המצגת, אשמח אם מישהו מתוך הגורמים המקצועיים כאן, יוכל בדבריו גם להתייחס לנושא של סמים בתוך בתי הספר.
יעקב מרגי: ד"ר חגית גליקמן, בבקשה תציגי תחילה את עצמך ולאחר מכן הציגי לנו את המצגת.
<חגית גליקמן: שלום, שמי חגית גליקמן, אני המנהלת הכללית של הרשות הארצית למדידה והערכה, במשרד החינוך.
<חגית גליקמן: אני רוצה להציג לכם חלק מהממצאים של סקר ניטור אלימות שאליהם התייחסו חברי הכנסת הנכבדים.
<חגית גליקמן: סקר ניטור אלימות הוא סקר מדגמי בקרב ילדים מכיתה ד' עד כיתה י"א והוא מועבר אחת לשנתיים, החל מתשס"ט.
<חגית גליקמן: המצגת הנוכחית מתבססת על ממצאי סקר ניטור אלימות שנערך בכל השנים, מתשס"ט עד תשע"ה.