GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<איל רם: הנושא של מעבר המכללות לות"ת, שאמור להציב את המכללות האקדמיות לחינוך בשורה אחת עם כל המוסדות להשכלה גבוהה בארץ.
<איל רם: זה דבר שהוא אופייני רק לישראל, שהן עדיין במשרד החינוך ואנחנו מנסים לעשות את התיקון הזה.
<איל רם: והכוונה היא, כן בכל זאת בהתייחסות לתכנים, הכוונה היא שברגע שתכנית החומש, נעצב אותה, אז סביר להניח שבחודש אפריל, מאי, לכיוון המשך השנה, אנחנו פותחים את מה שנקרא "מתווה אריאב", שמגיע לקיצו.
<איל רם: מתווה אריאב הוא מתווה שמגדיר את מה שלומדים בפנים, מהם התכנים שצריך ללמוד בתוך תכנית הלימודים ואנחנו בהיערכות לקראת הפתיחה של המתווה הזה בהמשך השנה.
<איל רם: זה יכיל עוד כל מיני דברים גם מן הסוג שנאמר פה.
<איל רם: את זה גם הזכרנו פה ביום המורה, שאנחנו בוחנים גם את סוגיות המיון והרישוי, מיון לפני, רישוי אחרי, יש עם זה סוגיות מאוד מאוד מורכבות, לא רוצה לפתוח את זה אבל - - -
יעקב מרגי: האם תדע תאמר לי, היום, מתוך כוח ההוראה במדינת ישראל, כמה מהם בעלי הכשרה להוראה?
<איל רם: בעלי הכשרה להוראה?
<איל רם: פרט לבערך 7% שלא הוכשרו, שהם נכנסו בעיקר במקצועות טכנולוגיים, וגם עכשיו - - -
יעקב מרגי: פיזיקה ומה?
<איל רם: לא, לא פיזיקה.
<איל רם: בפיזיקה כולם מוכשרים לגמרי.
יעקב מרגי: לא, אל תגיד כולם.
<איל רם: כולם, אני אומר לך.
יעקב מרגי: אל תגיד כולם.
יעקב מרגי: אחד - - -
<איל רם: או.
<איל רם: , חוץ ממי שאתה מכיר, לא, אני אגיד כך, בפיזיקה - - -
יעקב מרגי: צריך להיות אמיץ כדי לומר כולם, בוא.
<איל רם: , אז כמעט כולם מוכשרים בפיזיקה, מכיוון - - -
יעקב מרגי: בעלי תואר בהוראה?
<איל רם: בעלי תואר בדיסציפלינה פיזיקה.
יעקב מרגי: אתה יודע למה אני שואל.
יעקב מרגי: ודאי שהוא לא, יש לו תואר בפיזיקה, בסדר, יש לו תואר.
<איל רם: בוא נגיד כך, היום להיות מורה לפיזיקה בלי תעודת הוראה, לא מאפשר לך להיכנס - - -
יעקב מרגי: אלקטרוניקה, פיזיקה.
<איל רם: רגע, רגע, שניה, אלקטרוניקה זה ספור אחר.
<איל רם: בלי תעודת הוראה היום אתה לא יכול לקבל רישיון להוראה.
<איל רם: אתה לא יכול להיכנס - - -
יעקב מרגי: ובכל זאת - - -
<איל רם: רגע, אתה לא יכול להיכנס ל"תמורה", בלי רישיון הוראה.
<איל רם: מה שאומר שבשנה הבאה, כיוון שכל המורים בחטיבה העליונה אמורים להיכנס ל"עוז ותמורה" בשנה הבאה, זה אמור לעשות הסדרה מאוד מאוד עוצמתית לזה.
<איל רם: האם יש איזשהו בבית ספר שרשות מקומית שכרה איזשהו מורה ואיכשהו וזה – יכול להיות כל מיני דברים.
יעקב מרגי: השאלה היא כזו, אני אחדד את השאלה.
יעקב מרגי: האם יש מחסור לעומת הצרכים של כוחות הוראה במקצועות האלה?
<איל רם: יש מחסור במקצועות מסויימים ועודף גדול במקצועות אחרים - - -
חנין זועבי: יש מחסור במורים יהודים כאשר יש עודף מורים ערבים שהם מובטלים.
יעקב מרגי: אני אתן לך ותציגי.
<איל רם: זה לא נכון.
יעקב מרגי: חנין, אני לא רוצה להחמיץ, לא, לא, איל, חנין, אני רוצה אדרבה, חברת הכנסת חנין, בהתייחסות שלך אני רוצה שתציפי את זה, לכן אני רוצה קודם כל לתת סקירה.
יעקב מרגי: אני בכוונה מתעקש לקבל את הנתונים כי זה יהיה הבסיס.
יעקב מרגי: כשאתה אומר "משנה הבאה כל מי שלא יהיה עם תעודת הוראה לא יוכל לממש את רפורמת "עוז ותמורה" זאת אומרת שיכול להיות מצב שבית ספר מסוים לא יצליח להשיג מורים, אז איך תתמודדו עם זה?
<איל רם: תראה, אנחנו אל"ף, מייצרים המון תכניות ייעודיות לדברים שאנחנו צריכים, לדוגמה, בחינוך הטכנולוגי אנחנו בתוך דין ודברים אינטנסיבי כרגע עם המל"ג, לייצר תואר גם בחינוך טכנולוגי, אני מקווה כבר לשנה הבאה.
יעקב מרגי: אני לא רוצה להתעכב.
<איל רם: וברור לגמרי שאם יהיה במקום מסוים, לא יהיה מורה מוכשר אלא יהיה מורה שעשה את הדבר הזה, אז בסופו של דבר אנחנו נעשה חריגות ונכניס.
<איל רם: אני לא אומר שלא, כי בסוף אני צריך שיהיה מורה בכיתה.
יעקב מרגי: וגם מתימטיקה, למרות שלא הזכרנו.
יעקב מרגי: נח, בבקשה.
<נח גרינפלד: אני רוצה ככה, לתת טיפה סקירה, - - -
יעקב מרגי: זה בסדר, שומעים.
יעקב מרגי: איל, תכוון אליו.
<נח גרינפלד: נקודה ראשונה שאני רוצה לדבר עליה היא שאיכות הפונים להוראה הולכת ועולה.
<נח גרינפלד: אנחנו רואים גרף נהדר.
<נח גרינפלד: אני יכול לומר מבחינת אפיון של האוכלוסיות 'בגדול' של הלומדים, אז קבוצה אחת של הלומדים לתואר ראשון משולב תעודת הוראה היא ה b.e.p., הקבוצה השנייה היא הכשרת אקדמאים להוראה שבה יש גידול וגידול איכותי של הלומדים בתוכה ופנינת הכתר, אני אקח את זה מבחינה זו, היא תואר שני משולב תעודת הוראה.
<נח גרינפלד: גם מספרי הלומדים באוניברסיטאות, הם נמצאים כאן במסלולי הכשרת המורים, נמצאים בקו של עלייה כך שמבחינה זו, היקף הלומדים ואיכות הלומדים גם לטובת התיכונים, למעשה נמצא בקו של עלייה.
<נח גרינפלד: אני יכול לומר 'בגדול', כמות המתקשרים להוראה היום היא מעל 12,500 לומדים בסך הכול ואני מדבר על המסלולים האקדמיים ברשותכם, בסדר?
<נח גרינפלד: לא בסמינרים החרדים.
<נח גרינפלד: הכמות עצמה, כמות המורים - - -
<קריאה: גם המכללות.
יעקב מרגי: רגע, תחזור, הוסחתי.
יעקב מרגי: תחזור על המשפטים האחרונים.
<נח גרינפלד: אמרתי שכמות הלומדים היום במסלולי הכשרת המורים, 12,500 כולל אוניברסיטאות, שגם כמות הלומדים באוניברסיטאות במחלקות להכשרת מורים - - -
יעקב מרגי: ובמכללות.
<נח גרינפלד: אמרתי שבמכללות קו העלייה היה קיים, כבר ציינתי את זה קודם, אני אומר שגם בהן הקו של העלייה והעלייה באיכות של הלומדים ובמקצועות הנדרשים, הולך ונמצא בקו עלייה.
<נח גרינפלד: אני לא אתייחס כרגע לנושא של עודף הכשרה כי אני רוצה לדבר על הצד היותר כולל של הנושא עצמו.
<נח גרינפלד: ברור שיש "איים" של מחסור ויש מציאות גם של עודף ואנחנו משתדלים לנווט את זה ברמה הזו, שלמקצועות הנדרשים המערך המסייע ניתָּן יותר בכיוונים האלה כדי למשוך לומדים, כדי להפנות אותם.
יעקב מרגי: האם יש דיונים ואינטראקציה בסוגיה הזו – שיהיה עודף ויהיה חוסר – עם המל"ג?
יעקב מרגי: לגבי תכניות עתידיות?
<נח גרינפלד: אנחנו נמצאים במל"ג ואגב, תכנית החומש עצמה, שהיא עוסקת בחלק הזה, היא תכנית שמשרד החינוך מכין אותה אבל למעשה, הוא מגיש אותה למועצה להשכלה גבוהה והתכנית היא תכנית משותפת לכל המוסדות.
חנין זועבי: מה הייתה השאלה שלך אדוני יושב הראש, על המל"ג?
יעקב מרגי: האם יש שיח בין משרד החינוך לבין המל"ג לגבי התקופה הזו שיש עודף או מחסור, אם יש ניווט או רגולציה כלשהי.
<נח גרינפלד: ודאי, אני לוקח את החלק הזה בין היתר - - -
יעקב מרגי: חוץ מלהוסיף עוד מבחני אנגלית, האם יש רגולציה נוספת?
<נח גרינפלד: יש וודאי שיש.
<נח גרינפלד: תראה, אני אכנס לזה.
<נח גרינפלד: זו בדיוק הנקודה הבאה שאני רוצה לומר.
<נח גרינפלד: גם, סוף סוף המכללות להכשרת מורים הצטרפו לתהליך של אבטחת הארגון שלמעשה מתבצע על ידי המועצה להשכלה הגבוהה, והמסלול הראשון למעשה שנכנס לשמחתנו, המסלול של הגיל הרך, מסמן תהליך של - - - והמקצוע הבא כבר נקבע – הוא אנגלית ולמעשה, עכשיו תיקבע בחומש תכנית עשור, למעשה, מבחינת האיכות של הכשרת המורים, הן באוניברסיטאות והן במכללות - - -
איתן ברושי: אתם לוקחים בתכנון המורים את הכיתות הקטנות?
איתן ברושי: אתה אומר שיש מספיק מורים, רק לפני כמה ימים או שבועות ספורים, הציג פה שר החינוך את "הסרדינים" ובין היתר הייתה בעיה גם של בנייה וגם של מורים.
איתן ברושי: מהי הגדרת היעד כשאתה אומר שאין בעיה של מורים?
<נח גרינפלד: אתה שואל אותי על דברים שהם לא בסמכותי - - -
יעקב מרגי: אבל השאלה - - -
איתן ברושי: הם בסמכותנו.
<נח גרינפלד: אני מייצג הכשרת מורים, בסדר?
איתן ברושי: חבר'ה, אל תהיו "ראש קטן" - - -
יעקב מרגי: לא, לא, איתן, איתן.
יעקב מרגי: חבר הכנסת, סליחה, סליחה, כשאמר לך איל רם, ושאלתי והוא ענה, שיש להם, הם ערים לכך שמקומות שיהיו מחסור וחוסר זה על סמך תקני כיתה, זה לא משהו ערטילאי, זה לא ערטילאי.
<איל רם: נוכל לתת מענה אם נוכל לעמוד בצמצום מספר הילדים לכיתות א'.
יעקב מרגי: רבותי, אני לא רוצה לבזבז כל הדיון על זה כי אני רוצה להיכנס לתכנים.
יעקב מרגי: אני רוצה להיכנס למקצוע.
<נח גרינפלד: אני אענה בצורה אחרת, בסדר?
איתן ברושי: נח, נח.
<נח גרינפלד: קמה יחידת תכנון במשרד החינוך, בסדר?
<נח גרינפלד: קמה יחידת תכנון במשרד החינוך ויש לנו כבר תיכנון לחמש שנים הראשונות בסיוע של "דלויט", חברת "דלויט" שלמעשה מסייעת בתכנון עצמו.
<נח גרינפלד: ברור שככל שיהיה חזק יותר אז - - -
יעקב מרגי: תודה נח, בשלב זה.
יעקב מרגי: רבותי, אני אתן לחברי הכנסת התייחסות קצרה ונפתח את הדיון.
איתן ברושי: יש לי עוד שאלה לשאול, שניה?
איתן ברושי: איך אתה מחבר את איכות המורים לנתונים של המיצ"ב?
יעקב מרגי: עזוב, זה המקצוע, בוא איתן, אתה תמיד מדבר אחרי - - -
יעקב מרגי: איתן, בוא, רבותי, סליחה, רויטל.
איתן ברושי: מה היא רוצה?
יעקב מרגי: לא, היא לא שמעה.
חנין זועבי: שאתה תדבר - - -
יעקב מרגי: איתן, לא קשור.
איתן ברושי: אני באמת רוצה להבין, אכפת לי.
איתן ברושי: אני מייצג את "אורנים", כחבר כנסת אני שותף כמזכיר התנועה הקיבוצית, עד עכשיו ל"אורנים" ו"סמינר הקיבוצים".
איתן ברושי: אחד מכל שלושה מורים הוא בוגר "אורנים" ו"סמינר הקיבוצים", אני לא חושב שהמצב שלהם מספיק משביע רצון מבחינת התקציב, התשתיות ואני חושב שיש גם בעיה עם שכר המורים.
איתן ברושי: פה אתם כל כך מדושני עונג הבוקר, כאילו הגענו למנוחה והנחלה.
איתן ברושי: רק לפחות אני שואל - - -
יעקב מרגי: אז אתה עכשיו ברשות דיבור, הקדמת את ג'בארין, תסיים.
יעקב מרגי: התחלת, אתה נוגע בנקודות חשובות.
איתן ברושי: אני רוצה לעזור, אני באתי - - -
יעקב מרגי: לא נעשה דיון לסירוגין.
איתן ברושי: אני שואל, מה החיבור בין איכות המורים לנתוני המיצ"ב?
איתן ברושי: לא שאלתי על הבגרות.
איתן ברושי: אנחנו נתקלים בלא מעט קשיים.
איתן ברושי: אני הצגתי שתי נקודות, האחת, לעניין של ה"סרדינים", שבעצם הולכים להכפיל את המורים, משום שבסופו של דבר כל כיתה של 32 ילדים - - -
יעקב מרגי: אתה אופטימי מדי, לא משנה.
איתן ברושי: או.
איתן ברושי: קיי.
איתן ברושי: בכל מקרה זו התחייבות מרחיקת לכת של השר, של כיתות לא גדולות והדבר השני, אני שואל, שאומרים שאתם רוצים איכות של הוראה, אני שואל איפה זה בא לידי ביטוי בנתונים מוסכמים בינלאומיים, במקומה של ישראל.
איתן ברושי: אנחנו, בחינוך, די דומים לאירוויזיון, באיזשהו מקום באמצע למטה, במיקום שלנו, כמו באירוויזיון.
איתן ברושי: אני שואל, איפה אנחנו עומדים עכשיו במיקום?
יעקב מרגי: רגע, רגע, איל, איל, אני מציע שנעשה סדר דיון כזה.
יעקב מרגי: אנחנו ניתן התייחסות לחברי הכנסת כי לא נעשה לסירוגין ולאחר מכן, בסקירה שלכם תתייחסו לדברים של חברי הכנסת.
יעקב מרגי: חבר הכנסת דר' יוסף ג'בארין.
יוסף ג'בארין: ברשות, כמה הערות בנושא הזה אז קודם כל אני מקווה, שאתם בטח מודעים לייצוג היחסית גבוה של סטודנטים ערבים בהכשרת מורים.
יוסף ג'בארין: כלומר, אם הסטודנטים הערבים באקדמיה בכלל הם בסביבות 13% אז בהכשרת מורים הם כמעט שליש.
יוסף ג'בארין: מצד אחד אולי זה טוב אבל מצד שני זה יוצר בעיות ייחודיות בחברה הערבית, שאני תוהה עד כמה אתם באמת מתמודדים עם זה.
יוסף ג'בארין: בין השאר זה כיום הכמות הגדולה של מסיימים, המוגדרים כאילו בלי תעסוקה, אני חושב שמדברים על אלפים לפי נתוני משרד החינוך, ואני חושב שחֲברתי, חברת הכנסת זועבי, התחילה את הדיון עם האפשרות שהם ילמדו גם בתוך בתי הספר היהודים, האם זה משהו שאתם לוקחים בחשבון?
יוסף ג'בארין: אני גם תוהה עד כמה – ואני תוהה למרות שאני יודע את התשובה, עד כמה המורים הערבים במסגרת תהליך ההכשרה, זוכים להכשרה שמותאמת לציבור הערבי?
יוסף ג'בארין: וכשאני מדבר על הכשרה מותאמת לציבור הערבי, אני בעיקר מתייחס לשני דברים: האחד, סוגיית הייחוד התרבותי והלאומי והחברתי שלהם, שאני מבין כאן שכמעט ואין התייחסות ייחודית לתרבות הזו בתכניות של הכשרת מורים.
יוסף ג'בארין: יש קצת שינוי בשנתיים שלש האחרונות אבל השינוי לא כל כך מהותי.
יוסף ג'בארין: והסוגיה השנייה היא שיש גם יחוד בתלמידים הערבים, כי הם תלמידים ממצב סוציו אקונומי נמוך, ממדי עוני גבוהים, וגם זה מחייב את המורה שיקבל הכשרה, שהוא יצליח להתמודד עם נתונים כאלה בקרב התלמידים שלו.
יוסף ג'בארין: אני גם תוהה - - -
יעקב מרגי: מל"ג, כשפונים למשרד החינוך אז זה נוגע גם אליכם, אז תתייחסו אל השאלות.
יעקב מרגי: תתייחסו לדברי חברי הכנסת.
יוסף ג'בארין: אני גם תוהה אם הריבוי הזה של מכללות להכשרת מורים, האם אין מחשבה פשוט לעשות ייחודיות מסוימת לכל מוסד או לכל כמה מוסדות, זאת אומרת, במקום שמרבית המוסדות ילמדו כל הדברים, יכול להיות שהגיע הזמן לשקול שתהיה התמחות מסוימת, שמי שרוצה ללמד בכיוון הזה, יקבל יותר הכשרה ויותר מומחיות מאשר שהדברים יישארו ברמה הכללית.
יוסף ג'בארין: נקודה נוספת, אני מזהה בעיה במיוחד במכללות להכשרת מורים בחברה הערבית: כמעט היעדר פעילות סטודנטיאלית.
יוסף ג'בארין: זאת אומרת, מתקיים מצב שהוא כמעט הפוך לזה שקורה בתיכונים.
יוסף ג'בארין: בתיכונים יש מועצות של תלמידים, מועצות שנבחרות על ידי הסטודנטים, עם אוירה של דמוקרטיה וחגיגיות ואני מקבל הרבה תלונות מסטודנטים, שכמעט ואין פעילות סטודנטיאלית בתוך המכללות להכשרת מורים.
יוסף ג'בארין: זה נכון לאל-קאסמי, זה נכון לסחנין, זה נכון לחיפה, אני חושב שזה מצב שאסור לקבל כי משרד החינוך רק צריך לעודד ולדחוף לכיוון של פעילות סטודנטיאלית, כי אלה המורים של המורים שלנו.
יוסף ג'בארין: אנחנו רוצים לראות את המורים הללו גם מעודדים פעילות כזאת ושהם עצמם פעילים.
יוסף ג'בארין: הנקודה האחרונה שאני מניח שהחברים גם יגעו בה, זו הסוגיה באיזו מידה המורים בכלל, הערבים והיהודים, מקבלים הכשרה שמותאמת למציאות הישראלית.
יוסף ג'בארין: להתמודד עם תופעות של גזענות בתוך הכיתה וגזענות – בין אם היא כלפי אוכלוסייה ערבית ובין אם זה כלפי אתיופים או בכלל.
יוסף ג'בארין: באיזו מידה הערכים שכולנו כל הזמן מדברים עליהם ואנחנו מרגישים שהם מאוד חסרים לנו, בעיקר בתקופה האחרונה, ערכים של אזרחות משותפת, של שוויון, של חיים משותפים, הבנת האחר, זאת אומרת, מדברים על כך אבל אני תוהה עד כמה זה באמת חלק מתהליך ההכשרה, ואני חושב שיש לקונה מאוד חזקה, בכל מה שקשור לתחום הזה.
יוסף ג'בארין: אסיים רק ואגיד שהייתה ועדת עיסאווי-סלומון מ-2009, שהגישה המלצות בעניין קידום לימודים לחיים משותפים ואחת ההמלצות העיקריות, היא הצורך בהכשרת מורים בתחומים הללו, שהמורים בישראל אינם מוכשרים כיום, לא מקבלים שום הכשרה כדי להתמודד עם הסוגיות הללו ונראה לי שהגיע הזמן לקחת את הנושא הזה יותר ברצינות.
<נח גרינפלד: אני - - -
יעקב מרגי: לפני שאני מעביר, נח, שניה, לפני שאני מעביר את רשות הדיבור לחברת הכנסת חנין זועבי, אין ספק שבמורכבות בפני החברה הישראלית, יכול להיות שקורס של דיאלוג רב-תרבותי – והועדה קיימה ביוזמת חבר הכנסת ג'אבארין דיון בנושא הזה, חייב להיות built בתוך תכנית הלימודים וזה כלי, - - -
<קריאה: היה כבר.
יעקב מרגי: היה?
יעקב מרגי: יפה, אני שמח, אנחנו נציף פה את זה, בהתייחסויות תציפו את זה, השאלה מה יציפו - - -
יוסף ג'בארין: האם ה - - - עונה על הצורך, כל דבר קיים - - -
יעקב מרגי: יכול להיות שקיים, כיום, בצורה, כפי שאמרתי בפתיחה, בצורה שהייתה מתאימה נכון לשחר נעוריה של מדינת ישראל אבל, עברנו תהליך כלשהו, אנחנו עוברים תהליכים בקצב מהיר מאוד בחברה הישראלית.
יעקב מרגי: השאלה היא האם אנחנו באמת יודעים לתת למורים שלנו את הכלים להתמודד עם הסוגיות האלו.
חנין זועבי: תודה רבה אדוני יושב הראש.
חנין זועבי: אני אציג בקצרה חמש סוגיות, שהן מאוד חשובות.
חנין זועבי: קודם כל הבעיה, אתה הצגת את זה כיתרון, שאיכות הפונים להוראה הולכת ועולה.
חנין זועבי: אני יכולה להגיד לך שזה חיסרון בחברה הערבית, של over qualification בגלל שאין, שאין מבחר, ואין הזדמנויות תעסוקה בשוק העבודה, אז היותר מוכשרים, שמגיע להם לעבוד והם לא רוצים בכלל לעבוד כמורים, ויש להם הכשרת יתר, אז גם כן הולכים להוראה.
חנין זועבי: זה מייצר תיסכול וזה דווקא לא מייצר איכות הוראה גבוהה.
חנין זועבי: זה לא תמיד.
חנין זועבי: ואני חושבת שזה ידוע, מציגים את זה כהישג, שהמורים הערבים יש להם תעודות, כן, נכון, תעודות בנושאים שלהם שהם יותר גבוהים אפילו מן המורים במיגזר היהודי, כאשר זה רק מייצג תיסכול ולאו דווקא מייצר הוראה איכותית.
חנין זועבי: לא, אני רק מצביעה, אני לא מאשימה אף אחד.
יעקב מרגי: אנחנו כרגע מניחים אבנים לדיון.
חנין זועבי: אני לא מאשימה, אני לא מאשימה, אני אומרת שדווקא - - -
יעקב מרגי: בסדר, אנחנו נפתח דיון.
חנין זועבי: כן, ויש מצד שני, כלומר, יש, או מוכשרי יתר או הבוגרים שאנחנו תמיד מצביעים על הבעיה הזאת, שכל מי שנכנס למכללות מתקבל, כל מי שנרשם מתקבל, כל מי שנכנס יוצא עם תעודת הוראה ויש בעיה של מורים שהם לא כל כך מוכשרים ללמד, ועם טעויות, עם תלונות מהורים וגם ממנהלים לפעמים, של טעויות כתיב, של איכות לימוד מאוד ירודה וזה מתקשר לסוגיה שחבר הכנסת העלה, שיש קשר בין הציונים, אמרו לי לא להגיד ציונים, של הישגים - - -
יעקב מרגי: נשמע כמו ציוֹנים.
חנין זועבי: הישגים של מערכת החינוך לבין איכות הוראה שהיא דווקא נמוכה בבתי הספר הערבים.
חנין זועבי: כלומר, מתלוננים על איכות הוראה נמוכה בגלל המכללות ובגלל שאולי לא מציגים תנאי סף מתאימים.
חנין זועבי: כלומר, אומרים שיש תנאי סף גבוהים ולאו דווקא נמוכים במכללות אבל ה output, התוצאה היא לא מורים - - -
יעקב מרגי: המסר ברור, המסר ברור.
חנין זועבי: הסוגיה השלישית, בעיית הערכת המורים אבל זה לא קשור.
חנין זועבי: עכשיו הגזענות.
חנין זועבי: הבעיה שלי היא איך מתמודדים עם הגזענות כשאומרים שיש תכניות של דיאלוג, יש תכניות להכיר את האחר אבל, הבעיה לא שם, הבעיה היא בבסיס של החינוך, בבסיס של תכניות הלימוד בהיסטוריה ובאזרחות.
חנין זועבי: זה לא נותן לי כלום כאשר אני בהיסטוריה לומד עד כמה היהודים קשורים למולדת אבל 'האחר' לא נמצא בכלל, הוא לא היה פה, לא יודעת איך הגענו לפה - - -
יעקב מרגי: חנין, היית בדיון על אזרחות פה?
יעקב מרגי: היית פה.
חנין זועבי: כן, כן, אבל הם צריכים לתת לי תשובה שהמענה לגזענות הוא לא תכניות של דיאלוג אלא להעריך, תראה, הם אומרים שיש, אז למה הגזענות עולה?
חנין זועבי: למה המדד לדמוקרטיה, שהמכון הישראלי עושה כל שנה, מאתר הדרדרות בערכי הנוער בתוך בתי הספר לגבי שוויון ולגבי ערכים דמוקרטיים?
חנין זועבי: והשאלה האחרונה, תכניות של מצטיינים.
חנין זועבי: תמיד מדברים על החלשים ועל העשרת התלמידים החלשים.
חנין זועבי: אני דווקא רוצה לדבר על התכניות למצטיינים ואני רוצה לשאול, כמה מושקע בתכניות למצטיינים בישובים הערבים ובבתי הספר הערבים לעומת בתי הספר היהודים?
יעקב מרגי: עולה מן הדברים, רבותי, גבירותי ורבותי, אומרים מורים אבל, המורות, כוח הארי בהוראה הוא הכוח הנשי, לכן, המורות והמורים, עיני העם נשואות אליכם, מה לעשות, אנחנו נוטים לשים עליכם את כל תחלואי החברה הזו על הכתפיים של המורים, ובצדק, חשבתם שאני אחסוך מזה?
יעקב מרגי: החינוך הוא עמוד התווך, החינוך הוא עמוד התווך וחינוך לערכים בעיניי יותר חשוב מהקניית הידע ולא מזלזל בכוחות ההוראה.
יעקב מרגי: בהקניית הידע אתם כבר מזמן לא הבלעדיים, יש לכם שותפים חזקים וטובים ויש הרבה דרכים להקניית ידע.
יעקב מרגי: ואני לא מזלזל, אי אפשר להחליף אתכם בהקניית ידע, שלא תבינו ממני, אבל, עמוד השידרה שעליו נתלה את כל הידע, עמוד השידרה, הקולב שאנחנו רוצים לתלות עליו, חייב להיות חזק.
יעקב מרגי: והשידרה הזו, דווקא בגלל המורכבות של החברה הישראלית – וזה עולה מן הדברים.
יעקב מרגי: לכן, אנחנו מייחסים חשיבות למקצוע ההוראה, חשיבות למקצוע ההוראה, אם למקצע את המקצוע הזה תרתי משמע, רגע, כיום אם שואלים אותי היום בחינוך, אם ללמוד את המקצוע, צריך להשקיע, ואם פעם היה הדגש על הידע אז היום, דרכי הנחלת הידע, - - -
<קריאה: זו ההכשרה.
יעקב מרגי: בשילוב הדמות המחנכת.
יעקב מרגי: אי אפשר להחליף את המורה.
יעקב מרגי: הייתי בסיור בעיר הבה"דים, והועדה הייתה בסיור והיינו השבוע בדימונה, במערכת החינוך.
יעקב מרגי: רבותי, 'שאפו' להם, מערכות חינוך באמת איכותיות, כתות מתקדמות, כיתות מתקדמות אבל שוב, אנחנו נוגעים בנקודות, ואתה רואה שזה לא שהכול לא טוב יש דברים טובים, מערכת חינוך טובה אבל, אם שואלים אותי, אם הייתי מודד את זה במדדים כלכליים או עסקיים, אנחנו לא מפיקים את מלוא התפוקה כגודל ההשקעה.
יעקב מרגי: זה המשרד הראשון בגודלו בתקציב המדינה לאחר תקציב הביטחון.
יעקב מרגי: ועוד היד נטויה.
יעקב מרגי: והמגמה בשנים האחרונות היא שהתקציב הולך וגדל וטוב שכך, אנחנו מתקדמים תוך כדי תנועה בחינוך אבל, תמיד התחושה היא שצריך לעשות משהו, את השינוי המיוחל, כדי לקבל מערכת מותאמת לשנים ולצרכים של החברה הישראלית.
יעקב מרגי: חבר הכנסת מסעוד גנאים ומודה לכם על הסבלנות.
מסעוד גנאים: תודה רבה אדוני יושב הראש.
מסעוד גנאים: אין ספק שאנחנו מדברים על נושא לפי דעתי החשוב ביותר, משום שבסוף, בכל מערכת החינוך, הציר החשוב ביותר הוא המורים.
מסעוד גנאים: אם מורה טוב, איכותי, שיודע איך ללמד ואיך לחנך, אני לא יודע אם לא מספיקים כל התקציבים וכל הדברים הפיזיים וכל התכניות, אז העצמת המורה, שיהיה באמת מנהיג חינוכי, זה לא דיסק שיש לו אינפורמציה שרוצה להעביר וזהו, לתלמיד.
מסעוד גנאים: משום שאינפורמציה וידע יש בכל מקום, יש בכל מקום, בגוגל, איפה שאתה רוצה, אז המורה לפי דעתי, צריך לחזור לתפקיד העיקרי שלו, שזה לחנך, שזה לחנך.
מסעוד גנאים: לצערי בתקופה האחרונה ולא רק בתקופה האחרונה, בתי הספר נפתחו - - -
יעקב מרגי: חבר הכנסת גנאים הוא איש חינוך.
מסעוד גנאים: כן, מורה לשעבר.
מסעוד גנאים: מורה לשעבר.
יעקב מרגי: הוא הצהיר, הוא הצהיר בדיונים שיחזור לשם.
מסעוד גנאים: כן, אני אחזור.
מסעוד גנאים: למה לא? עד היום אני אוהב את ההוראה.
מסעוד גנאים: צריך לחנך, צריך לחנך.
מסעוד גנאים: לפעמים בתי הספר לא מחנכים.
מסעוד גנאים: אני לא זוכר מי אמר, "אימא שלי אמרה לי שאני צריך חינוך טוב, לכן הוציאה אותי מבית הספר".
מסעוד גנאים: לא זוכר מי אמר את זה אבל דמות די מפורסמת בהיסטוריה.
מסעוד גנאים: לא רוצים להגיע עד כדי כך אבל, בסוף, אם אנחנו לא מכשירים המורים בהכשרה הראויה והנכונה, להתמודד עם האתגרים במיוחד, תזכרו חבריי, את הגזענות, את האלימות, את ההטרוגניות, אתה לפעמים נעמד בכיתה, אותה הכיתה, יש בה הטרוגניות, יש בה שונות, לא רק תרבותית ולאומית אלא מכל מיני בחינות, אז צריך להכשיר המורה באמת שיהיה מנהיג חינוכי, להקנות ערכים משום שזה מה שחסר לנו באמת בסוף.
מסעוד גנאים: בקשר למורים ולהכשרת המורים, כל שנה אנחנו עדים למאות אם לא אלפי בוגרים מן המכללות, מכללות להכשרת מורים.
מסעוד גנאים: אם אנחנו רוצים שהמכללות האלה באמת יכשירו מורים טובים והמורים האלה ימצאו להם מקום עבודה, אז או צריך למצוא לכולם מקום עבודה, או שצריך שתהיה תכנית, או הכוון מקצועי לחינוך כקריירה בבתי הספר, כדי שלא כולם יהיו חינוך מיוחד, ולא כולם הגיל הרך, - - -
יעקב מרגי: תודה, מסעוד.
מסעוד גנאים: היום יש לנו אבטלה באלפים.
יעקב מרגי: רק - - -
מסעוד גנאים: רק בסוף, אני רוצה להציג פתרונות.
מסעוד גנאים: היו כמה פתרונות.
מסעוד גנאים: אחד מהם תכנית החומש של שי פירון שר החינוך לשעבר שהיא העסקת מורים ומורות ערביות בבתי ספר עבריים יהודים.
מסעוד גנאים: התחילו בזה, לא יודע איפה הגיעו.
מסעוד גנאים: היו אמורים להיות חמש מאות בחמש שנים, מאה מורֶה או מורָה בשנה.
מסעוד גנאים: היה גם עניין של הסבה מקצועית אבל לפי דעתי העיקר שיהיה הכוון מקצועי בחינוך, מה הם ילמדו, כי בסוף צריכים למצוא גם עבודה.
יעקב מרגי: נמצאת איתנו נציגת מועצת התלמידים, היא המשוב, נשמע את תהל, בבקשה.
<תהל שטאובר: בוקר טוב.
<תהל שטאובר: שמי תהל שטאובר, כיתה י"א בבית הספר "פלך" כאן בירושלים.
<תהל שטאובר: נציגת מועצת התלמידים והנוער הארצית.
יעקב מרגי: והיא עברה 20% היעדרות כי היא נמצאת בוועדה הרבה אבל אל תדאגו לציונים שלה.
<תהל שטאובר: אז בערך לפני שלושה שבועות ישבתי כאן בוועדה לרגל יום המורה, ואמרתי שבעיניי המורים עושים עבודת קודש וחשוב לי לחזור על זה.
<תהל שטאובר: אני חושבת שקיום של - - -
יעקב מרגי: הלוואי והיית יכולה לחזור על האמירה שלך מילה במילה כפי שהייתה.
יעקב מרגי: אני רוצה לומר לכם, לפניה דיברה –ומשם באה הביקורת, נציגת הסתדרות המורים, ביום חג של המורה, ציפיתי לשמוע איזו יציאה ככה, והיא דיברה על, באיזה רחוב נמצאת הסתדרות המורים החדשה?
יעקב מרגי: היא דיברה על הסתדרות יום המורה.
יעקב מרגי: באה נציגת מועצת התלמידים, ומדברת, יכולתי לנעול את הדיון באמירה שלה.
<תהל שטאובר: אז אני אחזור על מה שאמרתי כי אני באמת מאמינה בזה.
<תהל שטאובר: אני באמת חושבת שהמורים הם חוד החנית של החברה הישראלית.
<תהל שטאובר: אני חושבת שחשוב לקיים דיון כזה כי בעצם כל ההכשרה שלנו, כל החינוך שלנו הוא נטו המורים ואל"ף, זה דבר שמאוד חשוב לי לחזור עליו.
<תהל שטאובר: אני רואה הכשרה של מורים כיותר מורכבת ומסובכת מהכשרה של מנתח או של פסיכולוג או של שניהם ביחד, כי התפקיד שהם עושים הוא לא פחות מורכב, הוא לא דורש פחות ריכוז, פחות ידע, פחות חכמה, פחות טוב ולב וניסיון חיים.
<תהל שטאובר: ולכן, אני חושבת שכשאנחנו באים לעסוק בהכשרות של מורים אז צריך להתייחס לזה במלוא הרצינות, כאילו אנחנו מול שולחן ניתוחים, כי זה מה שקורה בפועל, זאת אומרת, מורה נכנס לכיתה ובפועל הוא צריך לקחת חלק באיזשהו חדר ניתוח בסופו של דבר, או באיזשהו משרד של - - -
יעקב מרגי: דיני נפשות.
<תהל שטאובר: לחלוטין דיני נפשות.
<תהל שטאובר: אז אני רוצה לשים דגש על שלושה נושאים שבעינינו חשובים.
<תהל שטאובר: אל"ף, אנחנו במאה ה-21, יש הרבה מורים שעדיין לא הצליחו לעשות את ההתאמה הזאת, בין שיטות הלימוד שהם גדלו עליהן, שהם מכירים, לבין שיטות הלימוד שאנחנו חווים היום.
<תהל שטאובר: אנחנו בחיפוש קצר בגוגל יכולים להגיע למחקר הכי חדשני שהמורה שלי לביולוגיה אפילו לא יודעת על קיומו, אז לכן אני חושבת שהכשרה והתאמה של מורים למאה ה-21 היא חשובה מאוד וצריך לשים על זה דגש.
<תהל שטאובר: דבר שני שאני חושבת שצריך לשים עליו דגש הוא הכשרה של מורים בפריפריה.
<תהל שטאובר: בסופו של דבר הפערים בחינוך בין הפריפריה למרכז הם עצומים והם הולכים וגדלים, ואנחנו לא רואים בזה שום הגיון.
<תהל שטאובר: הרמה של המורים בפריפריה – אין מה לעשות, נמוכה יותר ואני חושבת שצריך להשקיע ככל שניתן, כמה שיותר משאבים, דווקא במורים בפריפריה.
<תהל שטאובר: בסופו של דבר הם אלה שמחנכים את התלמידים בפריפריה ואותם אנחנו רוצים לקדם.
<תהל שטאובר: הנקודה השלישית היא הכשרת המורים דווקא בזמן ההוראה.
<תהל שטאובר: להכשיר מורים לקבל תעודת הוראה זה חשוב מאוד מאוד, אבל השאלה היא מה קורה בזמן הלימודים עצמם, האם הליווי של המורים הוא מספיק צמוד ואני חושבת שלא מספיק, אני חושבת שיש צורך בהכשרה לא רק במספר השנים שבהן לומדים הוראה אלא לאורך כל הדרך, גם כדי להתאים את המורים לשיטות למידה שונות וגם אפילו לעדכן, זאת אומרת, כמו שאם נחזור שוב לאנלוגיה של הרופא, אז אם רופא כל הזמן צריך ללמוד על מחקרים חדשים שמגלים, אם עורך דין כל הזמן צריך לשמוע על החלטות נוספות של בית המשפט, כך אין שום סיבה שמורים לא ילמדו במהלך זמן עבודתם.
<תהל שטאובר: שוב, בעיניי זה באמת הדבר הכי חשוב, זה המקצוע שמוביל את החברה הישראלית, ודיון כזה הוא מאוד מאוד חשוב בעיניי.
יעקב מרגי: עם דברים של תלמידה כמו תהל, מי אומר שאין לנו מורים טובים.
איתן ברושי: יש קודם כל הורים טובים.
<תהל שטאובר: וגם הורים טובים.
יעקב מרגי: גם, נכון, אין ספק.
יעקב מרגי: אנחנו כרגע עוסקים במקצוע ההוראה, אין ספק שתהל היטיבה לבטא את מה שאנחנו מנסים לומר.
יעקב מרגי: יפה, תודה רבה לך תהל.
יעקב מרגי: דר' תמר ראובני, מכללת לוינסקי.
<תמר ראובני: ראשית בוקר טוב, מרגש מאוד לשמוע תלמידה ואולי כאשת חינוך - - - מדברת כך.
<תמר ראובני: אנחנו בתהליך ההכשרה, למעשה תהליך ההכשרה מדבר על ארבעה מוקדים.
<תמר ראובני: לנו חשוב שהמתקשר להוראה וגם המורה בהמשך, יהיה ידען, מקצועי, רגיש ואכפתי, עם רגישות לרב-תרבותיות, יזם – ואלה העקרונות ש Sockett ב- 2008 כתב, וכל התהליכים האלה, אני חושבת מתחוללים בתהליך הכשרת מורים.
<תמר ראובני: אחד האתגרים שלנו – וזו תמיד העבודה שלנו עם נח ועם איל בתהליך הזה, כשאנחנו עוקבים בתהליך הכשרת מורים, איזה - - - אנחנו נותנים לסטודנטים, איזה תהליך של הבניית ידע מתרחש, שהם יבואו עם כלים ויכולות לחולל שיפור בתוך המערכת.
<תמר ראובני: ולכן, זה אחד האתגרים.
<תמר ראובני: כי אנחנו שומעים, קודם שוחחתי עם נציג של אגודת הסטודנטים, הם אומרים: בתהליך הזה אנחנו צריכים להיטמע בתוך המערכת.
<תמר ראובני: האם אנחנו באמת רוצים שהסטודנטים ייטמעו בתוך המערכת או שהם יצליחו להוביל אותה לכיוונים חדשים?