GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<חביבה סלומון: בוודאי.
<חביבה סלומון: ולצערי היחידה שאמורה להיות כאן, היחידה להכוונת חיילים משוחררים שעוסקת בזה לא נמצאת כאן, אני בעברי עבדתי הרבה שנים ביחידה הזו, לכן אני יודעת שזה משהו שתלוי בכם.
<חביבה סלומון: אם תשנו את זה על פי חוק ותאפשרו, אני אומרת לך באופן אישי שכמה שיותר בני נוער משנת השירות והמכינות הקדם צבאיות יעשו את השנה הזאת אחרי השירות הצבאי והם יגיעו למקומות שאנחנו צריכים אותם, בפריפריה החברתית והגיאוגרפית, ששם הכי זקוקים להם.
<חביבה סלומון: הם נמצאים שם היום, צריך יותר, ואנחנו נעשה את הכול לעודד אותם, וזה התפקיד שלכם, לשנות את החוק בנושא הזה.
<חביבה סלומון: לגבי ההתיישבות, נגעת בזה.
<חביבה סלומון: אני יכולה להגיד לך שלשמחתי נמצאים כאן גם התק"צ וגם בני המושבים וגם השומר החדש - - -
יעקב מרגי: את בוגרת בעברך צבא?
יעקב מרגי: בגלל זה התק"צ?
יעקב מרגי: תסבירי לכאלה שלא יודעים, התנועה הקיבוצית.
<חביבה סלומון: התנועה הקיבוצית.
<חביבה סלומון: אני יכולה להגיד לך שאנחנו עושים הכול במשרד הביטחון ואנחנו משבצים אותם היום, זה משהו שהתחלנו לפני שנתיים, משבצים אותם בקיבוצים, במנרה, כמה שיותר שיעסקו בחקלאות, זה משהו שהשתנה אצלנו - - -
יעקב מרגי: יש מגבלת תקנים?
<חביבה סלומון: יש מגבלת תקנים, זה נכון.
<חביבה סלומון: אני יכולה להגיד לך שהיום - - -
יעקב מרגי: ממה היא נובעת?
<חביבה סלומון: אני אסביר.
<חביבה סלומון: כרגע יש גם את הצבא, זה לא רק משרד הביטחון.
יעקב מרגי: צרכים של הצבא.
<חביבה סלומון: גם צרכים של הצבא, תר"ש גדעון, קיצוצים, יחידות שהצטמצמו.
<חביבה סלומון: אנחנו מדברים היום על 6,000 - - -
יעקב מרגי: זה יותר תקציבי או תפיסה מערכתית?
<חביבה סלומון: לא, אני אסביר.
<חביבה סלומון: קודם כל הצבא מבחינתו, יש לו תכנית חומש, כמה שנים קדימה, מבחינתם הם מקצים 10%, כל שנה, אנחנו מדברים על 6,000 בני נוער דח"שים לשנת השירות והמכינות הקדם הצבאיות.
יעקב מרגי: דח"שים, דחיות שירות.
<חביבה סלומון: וכל שנה הצבא מגדיל בין 8% ל-10%.
<חביבה סלומון: אז פעם אחת יש את ההיבט של הצרכים של הצבא ופעם שנייה, כן, זה תקציבים.
<חביבה סלומון: בסוף אנחנו נגדיל, הרי יבואו סביב השולחן הזה, ובאו - - -
יעקב מרגי: את יכולה לומר לי כמה אחוזים נדחים?
<חביבה סלומון: אם יש 60,000 מתגייסים, 10% מתוכם מקבלים דחיות גיוס.
יעקב מרגי: ברור לי, אני שואל לגבי שנות השירות, כמה בקשות נדחות?
<חביבה סלומון: על כל אחד שמתקבל עשרות לא מתקבלים.
<חביבה סלומון: עשרות לא מתקבלים, מאוכזבים, את המכתבים אני מקבלת, הם מגיעים אליי, אם זה החבר'ה האלה וההורים שלהם, ואני אומרת את זה בצער רב והלוואי שיכולנו לאפשר.
<חביבה סלומון: ואני אומרת את זה כאן בפני כל מי שנמצא כאן, ויודעים את עמדתי, שעל כל - - -
איציק שמולי: על פי איזה קריטריון אומרים למישהו כן ולמישהו לא?
<חביבה סלומון: רק אני אשלים את המשפט.
<חביבה סלומון: אני תמיד אומרת שהחזון שלי שכל נער ונערה במדינת ישראל יסיימו י"ב ויילכו או לשנת שירות או מכינה קדם צבאית, או מסלול הנח"ל.
<חביבה סלומון: הלוואי שזה מה שיהיה.
יעקב מרגי: שאל אותך חבר הכנסת שמולי, מאחר שהביקוש הוא במאות אחוזים יותר, איך אתם מחליטים מי כן ומי לא?
<חביבה סלומון: מה שאנחנו עושים, אנחנו מקצים, לצורך העניין, אם זה מכינות או שנת שירות, יש 29 תנועות וארגוני נוער, 54 מכינות קדם צבאיות, אנחנו מקצים מכסה לכל מכינה ולכל תנועה וארגון, גודל, שנים, ותק, והתנועה והארגון או אותה מכינה הם אלה שעושים את המיונים וקולטים את החניכים.
איציק שמולי: כלומר אם אני רוצה לעשות את אותה שנת שירות, אז את תהליך המיון אני צריך לעבור מול הגוף שבו אני רוצה לעשות את ה - - -
<חביבה סלומון: בוודאי, דרך אותו גוף.
<חביבה סלומון: הגוף עושה את המיון, הגוף מחליט מי יגיע אליו וכמובן שהמכסה, מכסה, זה מה שמגביל אותו.
<חנן גינת: כל מי שעושה שנת שירות הולך לצבא בסוף.
יעקב מרגי: סליחה, אני לא רוצה להפוך את הדיון עכשיו ל - - -
<אורה חכם: שאלה קטנה.
<אורה חכם: אני אשאל אותך שאלה, אם יש לכם הקצאה שלכם לתלמידים שהם טעוני טיפוח, לשוויון הזדמנויות למשל.
<חביבה סלומון: בוודאי, יש.
יעקב מרגי: אני לא רוצה להפוך את הדיון הזה לשנת השירות, יכול להיות שנצטרך בהמשך המושב לתת דיון מיוחד סביב הסוגיה הזאת וננסה לדחוף את זה.
<אבי אלקיים: קודם כל תודה רבה.
<אבי אלקיים: אבי אלקיים, מפמ"ר מדעי החקלאות.
יעקב מרגי: ההבדל בינך לבינם, הם באו להציג ולשאול שאלות, אתה רק תשובות, מה אתה עושה טוב וזה, יש לך הערכה של המנכ"לית ומשכורת ב-1 בחודש, אתה עכשיו פה נותן לנו תשובות.
<אייל רייז: סליחה, יושב ראש הוועדה, אם אפשר, אני נרשמתי ואני רוצה להציג דברים לפני שהוא עונה.
<אייל רייז: אייל רייז, ממלא מקום ראש המועצה האזורית במטה אשר, סגן ראש המועצה.
יעקב מרגי: שמעתי את בקשתך ובכל זאת הוא ידבר.
יעקב מרגי: אני אתן לך בהמשך, אם הוא לא יענה לך, אני אתן לו להשיב.
<אבי אלקיים: אז אני בעצם פה מייצג גם את המינהל לחינוך התיישבותי וגם את המזכירות הפדגוגית.
<אבי אלקיים: אני יכול לציין שבמינהל ההתיישבותי עושים כל מאמץ כדי לתת מענה למה שהערת קודם, לשפר את המקצוע, ואני אגיד מה נעשה בתחום הזה.
<אבי אלקיים: האחד, אנחנו סיימנו עכשיו כתיבה של תכנית לימודים מאוד משמעותית.
<אבי אלקיים: אנחנו מקדמים, דיבר קודם ראש המועצה, בעין שמר למשל מקדמים שם חקלאות מדייקת, זאת אומרת ברמות הכי גבוהות.
<אבי אלקיים: אנחנו קידמנו תכניות ייחודיות שנותנות מענה לחקלאות המתקדמת.
<אבי אלקיים: יש בעיה אחת, ואני הייתי רוצה שפה יחשבו איך נותנים פתרון לעניין הזה, יש לנו המון בוגרים שרוצים ללמוד מדעי החקלאות, אבל אחת הבעיות זה שהאוניברסיטאות לא מכירות בזה כמקצוע מדעי למרות שלצערי כל עבודות החקר שנעשות נעשות בחוות החקלאיות, הן נעשות בכפרי נוער, במשקים שלנו, במשק החקלאי, אבל לצערי תלמידים לא מגיעים כי בשורה התחתונה המקצוע הזה לא מוגדר כמקצוע מדעי שמקובל על האוניברסיטאות.
<אבי אלקיים: זה דבר אחד.
יעקב מרגי: איזה מקצוע?
<אבי אלקיים: מדעי החקלאות.
יעקב מרגי: אם אדם רוצה ללמוד להיות אגרונום, הוא הולך ל-?
<אבי אלקיים: הוא הולך לפקולטה.
יעקב מרגי: לחקלאות.
יעקב מרגי: שזה המוסד היחיד במדינה?
<אבי אלקיים: לא, יש עוד מוסדות, אבל לא ברמה של הפקולטה, יש כל מיני מכללות, אבל מבחינה אקדמית האוניברסיטה, שבעצם מובילה את תחום מדעי החקלאות, זו כמובן הפקולטה לחקלאות.
<אבי אלקיים: דבר שני, אנחנו היום מקדמים מהלך מאוד משמעותי, של הקמת חוות חקלאיות במו"פים, ויש פה נציגים, ראשי מועצות, שיודעים שנעשה כאן מהלך מאוד משמעותי.
<אבי אלקיים: הקמנו כבר שתי חוות במו"פים, אחת בעמק המעיינות והשנייה בערבה התיכונה, ואני יכול להגיד לכם שזה נותן מענה מאוד משמעותי.
<אבי אלקיים: יש תלמידים שרוצים ללמוד חקלאות, יש נכונות - - -
יעקב מרגי: מי מתקצב את המו"פים האלה בחקלאות?
<אבי אלקיים: ככה, בשנה שעברה קיבלנו תקצוב, שלצערי הפסיקו אותו, משרד החקלאות תקצב אותנו בשנה שעברה, כל חווה קיבלה כ-300,000, זה הופסק.
יעקב מרגי: זה הופסק כי זה עבר תקצוב ישיר מהחקלאות או הופסק בכלל?
<אבי אלקיים: לא, הופסק בכלל.
<אבי אלקיים: דבר נוסף, היה לנו תקציב של מה שנקרא חקלאות בקהילה, גם הסיפור הזה לצערי הופסק.
<אבי אלקיים: התקציב של לפני שנתיים ניתן על ידי חבר הכנסת כלפא, להקמת חממות חקר לחוות חקלאיות, גם זה הופסק.
יעקב מרגי: זה גורלם של כל התקציבים האישיים של חברי הכנסת.
<אבי אלקיים: לא יודע, אני רק רוצה להגיד, אנחנו עושים - - -
יעקב מרגי: זו הנאה רגעית.
יעקב מרגי: לכן אם זה דבר טוב ונכון צריך למסד את זה בבסיס התקציב.
<אבי אלקיים: אז אני לא יודע איך עושים את זה, לכן אני פונה אליכם כדי למצוא את הדרך.
<אבי אלקיים: אני רוצה רק להגיד שבאמת בסך הכול נעשית מהפכה בתחום מדעי החקלאות, אבל אם אנחנו לא ניתן מענה, גם תקציבי, גם לפיתוח אותן תשתיות לחקלאות היי טק, ואם לא ניתן איזה שהוא מענה לצד האקדמי, שהאקדמיה תכיר במקצוע הזה כמקצוע מדעי, אנחנו נימצא במצב שבו כל העתודה של החקלאים העתידיים במדינת ישראל, לא יהיה מי שייתן מענה, כי לאט לאט יברחו אנשים.
יעקב מרגי: זה החיבור לאדמה.
איציק שמולי: מה עם הסוגיה של ההסעות?
איציק שמולי: כנציג המשרד, איך אתם מתייחסים לסוגיה של ההסעות שעלתה כאן?
<אבי אלקיים: לגבי ההסעות, אני שמעתי את ראש המועצה, ומה שנאמר לי על ידי מי שמרכז את הנושא הזה במשרד החינוך, שכל הנושא של השתתפות בהסעות הוא פונקציה של הרמה הכלכלית של המועצה, אם זה מועצה עשירה או מועצה ענייה, לפי זה קובעים את ההשתתפות.
יעקב מרגי: זה דיפרנציאלי.
<אבי אלקיים: כן, בדיוק.
<ישראל נדיבי: לא.
<אבי אלקיים: זה מה שאני יודע.
<אבי אלקיים: שמעון אבני הוא הממונה על התחום הזה וזו התשובה שקיבלתי ממנו.
יעקב מרגי: שזה דיפרנציאלי, מועצה חלשה מתוקצבת יותר מ - - -
<אבי אלקיים: ממועצה חזקה.
יעקב מרגי: אבל ההשתתפות העצמית בין 30% ל-15%?
יעקב מרגי: לכמה?
<ישראל נדיבי: לא, 40%-50%.
יעקב מרגי: זה כבר כמה גרסאות, זה לא אחת או שתיים.
יעקב מרגי: אוקיי, אנחנו נלמד את הסוגיה הזו.
יעקב מרגי: אני לא רוצה להיכנס לזה.
<אבי אלקיים: לסיום - - -
יעקב מרגי: לא, עוד לא סיימת.
יעקב מרגי: עוד לא התחלת.
יעקב מרגי: אני רוצה שתיתן לנו, או אתה או מישהו ממשרד החינוך, מה המגמות של הגידול במערכת החינוך ההתיישבותי בשנים האחרונות?
<אבי אלקיים: עד השנה האחרונה, לפני הפעלת הרפורמה החדשה, המספרים גדלו משנה לשנה בקרוב ל-5% כל מחזור.
<אבי אלקיים: אני מדבר על חמש השנים האחרונות.
<אבי אלקיים: מרגע שנכנסה הרפורמה החדשה, שבעצם אומרת שתלמיד יכול לבחור כשלושה מקצועות בחירה, אנחנו נמצאים בפרשת דרכים שאם אנחנו לא ניתן היום מענה שאמרתי קודם, שהמקצוע הזה יוכר ויתוקצב כמו שצריך ויתוקצבו גם תשתיות, כאן יש נציג של כפר גלים, אהוד רם, שהוא מוביל את כל החקלאות המדייקת, עד שלא יהיה איזה שהוא תקצוב מיוחד לסיפור הזה, לדעתי בשנים הקרובות נראה ירידה במספר לומדי מדעי החקלאות וזה יהיה חבל מאוד.
יעקב מרגי: לא, זו לא השאלה ששאלתי.
יעקב מרגי: שאלתי בכלל, כל מערכת החינוך במועצות האזוריות, בהתיישבות, יש גידול?
<אבי אלקיים: יש גידול.
יעקב מרגי: אני יודע שיש גידול, אני רואה את זה, השאלה מה האחוזים.
<אבי אלקיים: אני יכול להגיד בממוצע, אני מדבר על בין 5% ל-10% כל שנה יש עלייה במספר הלומדים.
יעקב מרגי: אתם מתחברים לזה?
איציק שמולי: עוד שאלה קטנה, אתה יכול להתייחס לאמירה שחבר הכנסת ברושי אמר פה בהתחלה, לגבי האיום השנתי, שהשנה לא הופיע, על עצם קיומו של זרם החינוך ההתיישבותי?
<אבי אלקיים: אני רוצה להגיד לכם שדווקא אני חושב שלאחרונה אנחנו מקבלים חיזוק על מה שהמינהל לחינוך התיישבותי, בכל מסגרת ובכל פורום מציינים המינהל ההתיישבותי כאחד - - - פה דיברו על גיוס לצבא, פה דיברו על אזרחים טובים במדינת ישראל, בחינוך הפנימייתי, אני חושב שהמינהל לחינוך התיישבותי מביא פשוט גאולה לאותם תלמידים שלצערי בחלקם חלשים והמקום הזה, המסגרת הפנימייתית, מחזקת אותם ואנחנו רואים את הקצונה, כולל אותי, אני בוגר כפר הנוער הדתי כפר חסידים, ואני יכול להגיד לכם ש-90% מבוגרי כפר הנוער בתקופה שלי הם בוגרי אוניברסיטאות.
<אבי אלקיים: יש פה בחור שהיה פעם תלמיד שלי, אני יכול להגיד לכם, בגאווה, שמה שעושים כפרי נוער לילדים האלה זו הצלה וצריך להמשיך לתמוך במינהל לחינוך התיישבותי, כי המשמעות של החינוך ההתיישבותי היא מעבר ללמידה חקלאית, היא הרבה מעבר לזה.
<אבי אלקיים: אני מאמין שצריך לשמור על הגוף הזה ולתת לו את כל הכוחות כדי שהוא ימשיך להוביל.
<אבי אלקיים: ויש פה גם נציג של מנהלי הפנימיות, כדאי לשמוע אותו גם.
<יוסי זגורי: תודה.
<יוסי זגורי: שמי יוסי זגורי, אני סגן מנהל האגף לחינוך והדרכה בפנימיות ומשמש כמפקח פנימיות.
יעקב מרגי: היית כאן בדיון על כרמיאל?
<יוסי זגורי: לא, היה נציג אחר מטעמנו.
<יוסי זגורי: אני רוצה להאיר סוגיה נוספת בכל מה שקשור לחינוך ההתיישבותי ולמינהל לחינוך התיישבותי.
<יוסי זגורי: הליבה של החינוך ההתיישבותי אלו כפרי הנוער והחינוך הפנימייתי.
<יוסי זגורי: החינוך הפנימייתי והחקלאות חד הם מבחינתנו.
<יוסי זגורי: אני רוצה להצטרף לבקשה בנושא הזה של עבודה מועדפת לגבי כל אותם אלה שעובדים בחינוך הפנימייתי, מדריכים, מדריכות, כמה אלפי אנשים שעושים עבודת קודש ימים כלילות, 24/7, עם אותם ילדי ישראל שבאים לפנימיות ותנאי ההעסקה שלהם הם תנאי העסקה מאוד לא מכובדים.
<יוסי זגורי: אני חושב שזה סקטור שצריך לתת עליו את הדעת וזה המקום וזה הזמן לצרף אותם לאותה סוגיה של עבודה מועדפת.
יעקב מרגי: רני אידן.
<אבי אלקיים: רגע, המפקח על המשק החקלאי.
יעקב מרגי: עכשיו רני אידן מדבר.
<רני אידן: צהריים טובים.
<רני אידן: אני רוצה לגעת בכמה סוגיות, אני אתחיל בסוגיה של לימודי החקלאות בבתי הספר.
<רני אידן: אני בהחלט תומך בעמדתו של המפמ"ר, אני חושב שצריך לעשות סוויץ' קטן ולעבור לחקלאות חכמה, אם אנחנו רוצים למשוך את הנוער פנימה.
יעקב מרגי: צריך במקרה הזה במקביל גם ממשלה חכמה.
יעקב מרגי: זה אני אמרתי, לא אתה.
<רני אידן: אבל בבדיחות, כשאני הייתי עושה שטויות אז אבא שלי היה אומר שאם הילד הזה לא היה שלי גם הוא היה צוחק.
<רני אידן: אז ככה זה בהקשר הזה.
<רני אידן: בכל אופן, אני רואה שבמקומות שעושים פעילות של חקלאות חכמה אנחנו מצליחים למשוך נוער איכותי לתוך העניין הזה של החקלאות.
<רני אידן: בהחלט צריך להשקיע בזה.
<רני אידן: אנחנו מקימים כרגע שתי מערכות מו"פ אצלנו במועצה, בשיתוף עם השכנים, לצערי בלי תמיכת משרד החקלאות כי משרד החקלאות החליט שאין צורך במו"פ חקלאי במרכז.
יעקב מרגי: יש מספיק עגבניות, הוא אומר, בארץ.
יעקב מרגי: והאבוקדו הוא במחיר שווה לכל נפש.
<רני אידן: ואנחנו בהחלט מתכוונים לשתף את הנוער בתוך המו"פ הזה.
<רני אידן: אז זה לא דברים בעלמא, אנחנו ממש קבענו להם מיקום בתוך המערכת, בקרוב אנחנו נוכל להציג אותה.
<רני אידן: גם בכפר הנוער שאני ניהלתי בזמנו, במבואות ים, אנחנו הקמנו שם חקלאות מודרנית בתחום אחר לגמרי, הלכנו לפי משנתו של בן גוריון שאמר שהים זה החקלאות הרטובה שלנו, הקמנו חקלאות ימית מאוד מעניינת, מאוד מתקדמת ומושכת הרבה מאוד בני נוער מסוגים שונים.
<רני אידן: אז אני אומר שוב, אם אנחנו רוצים לפתח את הנושא הזה צריך לעבור לחקלאות הרבה יותר מעניינת בכדי שאפשר יהיה לדבר על זה עם הנוער.
<רני אידן: אני רוצה לתקן משהו בעניין האוטובוסים הצהובים, צריך לזכור שכיתות י', י"א, י"ב, מקבלים תקצוב רק של 50% על הנייר, בפועל זה יוצא בסביבות 30%, רק הצעירים יותר מקבלים את ה-85%, כך שאם אתה עושה ממוצע כללי למועצה - - -
<רני אידן: לא יודע, זה תשאל - - -
יעקב מרגי: דוגמה, הבן שלי, כדי להגיע לבית הספר שלו במועצה הוא נוסע - - -
<רני אידן: לא, כשהוא גדול יותר - - -
יעקב מרגי: הוא גדול, הוא גדול תרתי משמע - - -
<רני אידן: זהו, הצעדים שלו יותר גדולים, הוא לא צריך אוטובוס.
יעקב מרגי: ברכב לוקח לי לפעמים, כשהוא מפספס, לא נעים, כמעט חצי שעה.
יעקב מרגי: אז מה הרציונל?
<רני אידן: אין רציונל, זה מתוך תפיסה שמאחר שלא מדובר בחינוך חובה, אלא חינם רשות כאילו, אז את האי חינם הזה הם מטילים על הרשות.
<רני אידן: אני יכול להגיד לך שהיום המועצה האזורית עמק חפר תומכת בהסעות ב-8 מיליון - - -
איציק שמולי: מה פירוש?
יעקב מרגי: אתה לא מעודכן כנראה, חוק חינוך - - - לא שאלתי על כיתות לידה עד גיל 3, שאלתי על י"א, אמרת, 50%.
<רני אידן: י"ב.
יעקב מרגי: זה במסגרת חוק חינוך חינם, חובה.
<רני אידן: חינם כן, אבל לא חובה.
יעקב מרגי: חובה, מה לא חובה?
יעקב מרגי: אתם מעבר לקו הירוק או בתוך הקו הירוק?
<רני אידן: לא, אנחנו בפריים טיים של מדינת ישראל, אנחנו במותניים הצרות, תקרא את חוק החינוך אז תראה.
<רני אידן: אני לא יודע, אתה שואל אותי - - -
יעקב מרגי: ההסעות אולי מוחרגות מהחוק, אבל לא יכול להיות ש - - - חוק חינוך חובה חינם במדינת ישראל הוחל עד כיתה י"ב כולל, נקודה.
<רני אידן: בשביל להוריד את זה מסדר היום אני מוכן לקבל את זה, למרות שזה לא מדויק.
<רני אידן: אבל אני כן רוצה להגיד שזה בלתי נתפס, אני מוציא היום 8 מיליון שקל בשנה על הסעות משום שגם ההסעות שהן כאילו ב-85% זה ישראבלוף, למעשה זה באזור ה-60%-70%.
יעקב מרגי: תגיד לי, מפמ"ר, תיקח את הדברים שלי, אמנם הם ייכתבו, אם אנחנו מקיימים על החינוך וההתיישבות, כשהמסה הקריטית זה ההסעות ולא מוצא לנכון אחד מהאגף המהולל הזה שלכם במשרד החינוך, שאני דואג כל ישיבה שהם נמצאים להיות מאוכזב, להביע את אכזבתי ממנו, להופיע כאן ולתת לנו - - - אני לא יכול לשאוב ממך נתונים.
יעקב מרגי: זה נושא כבד בהתיישבות, ההסעות, איך יכול להיות דיון כזה ומשרד החינוך לא חושב - - - יהודית, פה חומר למחשבה, גם הפקת לקחים של הוועדה, של לשבת ולראות מי מגיע ממשרד החינוך, עם כל הכבוד.
<רני אידן: נושא אחרון שאני רוצה לדבר עליו, ברשותך, אני אעשה את זה מאוד בקצרה, זה תנועות הנוער.
<רני אידן: המודל של תנועות הנוער בחינוך ההתיישבותי, בכלל בכל המסגרת הכפרית זה סדר גודל של בערך 60% מבני הנוער שעוברים את תנועות הנוער.
<רני אידן: כשאני מסתכל על שכניי העירוניים אני רואה שם סדר גודל של בערך 10%-12% ולבי כואב.
<רני אידן: אני פונה אליך, בתור ועדת חינוך של הכנסת, קח את המודל שישנו בחינוך ההתיישבותי, שים אותו בחינוך העירוני ואתה תקטין את פשיעת הנוער ב-80% או 100%.
יעקב מרגי: אתה מתפרץ לדלת פתוחה, תודה רבה לך.
יעקב מרגי: אני אומר לך שהיה דיון כאן במסגרת ארגוני הנוער ותנועות הנוער וקראתי שם לתמרוץ על ידי חבר מביא חבר.
יעקב מרגי: תנועות הנוער, הפעולה שלהם מבורכת, אבל אם אנחנו נשים את זה שאם היום יש איקס חברים באותה תנועת נוער או באותו ארגון נוער והוא מצליח בשנה להכפיל או להגדיל באחוזים, שרמת התמיכה תהיה גם ב - - -
<רני אידן: זה בעיה של ראשי הרשויות.
<רני אידן: אני לא מקבל את זה, אני חושב שזו בעיה של ראשי הרשויות, הם לא רואים בזה חשיבות - - -
יעקב מרגי: היית בנאום הכיכרות בתחילת הדיון?
יעקב מרגי: לא היית.
<רני אידן: לא.
<רני אידן: אז אני אומר לך, מהניסיון שלי בעניין הזה, ואני מדבר הרבה מאוד עם ראשי רשויות עירוניים, אם אתם תצליחו לגרום לזה שראשי הרשויות יבינו שהם צריכים לעשות סוויץ' ולשנות את סדר העדיפויות שלהם בנושא הזה יהיה שינוי.
יעקב מרגי: כן, אין מה לעשות, אם המשרד שמתקצב ותומך בארגוני הנוער ותנועות הנוער ייקח עוד מבחן תמיכה, יוסיף עוד פרמטר, של גידול, אין ספק, אני מתחבר לזה.
יעקב מרגי: שעות הפנאי, התרבות, הערכיות, החיבור של בני הנוער ל - - - אפילו אוצר המילים שלנו מצומצם כדי לתאר את הערך הסגולי של ה - - -
<רני אידן: תודה רבה לך.
יעקב מרגי: נציגנו במועצת התלמידים, בבקשה.
יעקב מרגי: אהבת את המחמאה של האסרטיביות.
<יובל פלג: אהבתי.
<יובל פלג: שלום, שמי יובל פלג, מהמועצה האזורית גזר, ראש המועצה פטר פה.
<פטר וייס: זה יהיה המחליף שלי.
<קריאה: אתה מבין כמה שנים הוא רוצה עוד להיות.
יעקב מרגי: אתה לא יודע מה אתה עשית עכשיו.
<יובל פלג: מה עשיתי?
יעקב מרגי: אני אגיד לך, אתה יודע, ד"ר בורג ז"ל היה שר הפנים הנצחי, הרבה שנים, לא זוכר כמה קדנציות.
יעקב מרגי: הוא שאל את הנכד שלו 'מה אתה רוצה להיות כשתהיה גדול?
יעקב מרגי: ' ובורג היה זקן, הוא אמר לו 'שר הפנים', אז הוא אמר לו 'אי אפשר שניים באותו תפקיד'.
יעקב מרגי: שלא תעז, זה לא משתנה.
יעקב מרגי: הוא לא יודע שאני דפקתי אותו לפני כמה שנים, הוצאתי ממנו קצת תקציבים בזה שדחפנו לכיכר וליציאה מבסיס ה - - -
<פטר וייס: זה לא נגמר עד היום.
יעקב מרגי: אבל כיכר יש, זו כיכר שהתחלנו איתה תקצוב תוספתי של מיליון וחצי.
יעקב מרגי: כמה זה מגיע היום?
<קריאה: זה כסף קטן.
יעקב מרגי: אבל כמה?
<קריאה: 4-5.
יעקב מרגי: אבל אין ספק שזכית ביחידה מובחרת בתוך, תחבק אותם, קטן עליך.
<יובל פלג: תושב כפר ביל"ו, חניך בתנועת הנוער בני המושבים, מדריך זו השנה השנייה.
<יובל פלג: את הגב' שירי ארדיטי נחום שמעתי בקורס המד"נים האחרון שהיה לנו.
<יובל פלג: ההורים שלי השתלבו בשנת שירות בגרעין עודד, אחד במטה יהודה ואחת בגזר, הייתה הגרעינרית הראשונה שם, אנחנו ככה דור ממשיך.
<יובל פלג: דיברנו על ביטול התלות בתוך רשויות מקומיות בשינשינים, רשויות אזוריות, תהליך החינוך ההתיישבותי כתהליך משלים, שהוא מתחיל בבית הספר והוא מסתיים בשעות אחר הצהריים.
<יובל פלג: אני מכהן כיושב ראש המועצה המחוזית שלנו, של המינהל לחינוך התיישבותי, שבעצם מקבל את הנציגות מכל התיכונים האזוריים שמשתייכים למינהל וכן כל כפרי הנוער והפנימיות ותיכונים שלומדים בהם נעל"ה.
<יובל פלג: המטרות שלנו, יש לנו את הנושא של איחוד נוער דומה ושונה, כשנוער ממרחבים למשל, משדה צבי, או ממסלול - - -
יעקב מרגי: הלו, אתה מדבר על היישוב שלי קצת.
<יובל פלג: כן, חקרנו לפני.
<יובל פלג: מגיע בעצם לעבוד עם חבר'ה ממטה אשר ומעלה יוסף על נושאים שקרובים ללבו.
<יובל פלג: אם אנחנו מתמקדים במשבר החקלאי ואם אנחנו מתמקדים בנושא שעלה פה, החיבור לחקלאות בשטח, זה נושא מוביל אצלנו, הוא נקרא נושא שורשים.
<יובל פלג: החיבור אצלנו, גם אחרי הצהריים, הוא למשל במפעל לזכרו של יוסי יפה, מבני המושבים, שמתקיים כבר המון שנים.
<יובל פלג: את חופשת הסוכות שלי חבריי ואני בילינו בפריצת שבילים בגולן, בלמידה על ערך העבודה, שיפוץ מעיינות.
<יובל פלג: מהגן שלי בברנר, שעברתי תהליך התיישבותי, אנחנו בצרנו ענבים בכרמים של הקיבוץ, בתיכון שלי אנחנו משתתפים בפעילויות של לקט ישראל.
יעקב מרגי: בוא אני אגלה לך סוד, שאני מתגעגע שזה יקרה.
יעקב מרגי: אני איש באר שבע, אשתי לקחה אותי למושב.
יעקב מרגי: בילדותי, כתלמיד, לקחו אותנו לקטוף אפרסקים באזור משאבי שדה ובנגב.
יעקב מרגי: אני חושב שזה תרם לי רבות, מעבר לתרומה הכלכלית הסמלית שבזה יכולנו לצאת לטיולים ולקנות ספרי קריאה, תרם לי בחיבור הזה.
יעקב מרגי: אני חושב שמיזמים כאלה, יכול להיות שהם נראים, סליחה על הביטוי, פוסט - - - לא רוצה לומר, כמעט אמרתי מילה לא יפה - - -
איציק שמולי: מיושנים.
יעקב מרגי: יש להם ערך סגולי ואני חושב שאני מתחבר לזה.
יעקב מרגי: אני שמח שאתה אומר את זה, בצרנו ענבים ופרצנו שבילים.
<יובל פלג: זה לא רק החיבור לאדמה, בנושא של מרכז המועצות האזוריות זה חיבור לקהילה.
<יובל פלג: רואים את זה בכיתת הוותיקים שבית הספר שלי פתח, שלומדים איתנו בשכבה, ויש להם תכנית לימודים משלהם.
יעקב מרגי: מה חסר?
יעקב מרגי: דבר איתי על החסר.
<יובל פלג: אז מה חסר.
<יובל פלג: אנחנו רוצים להדגיש את הנושא, אנחנו מיועדים לנוער ספציפי, עקב דילמות ייחודיות למרחב ההתיישבותי, הנושא שעולה הרבה פעמים, והוא עולה למרות שנדמה לפעמים שהמיקום שלנו עוד בטוח במקומו, גם בתור גוף נוער, כמועצת תלמידים מחוזית, הרבה פעמים מוטל בספק הנושא של גרורה התיישבותית בתוך מחוזות אחרים או האם אנחנו בכלל צריכים לתפקד כגוף נפרד.
<יובל פלג: אני חושב שעצם הדיונים פה, עצם זה שיש פה יום בכנסת שמוקדש לחקלאות ולהתיישבות ומגיעים לפה נציגים, לא מבאר שבע ולא מהתיכונים בבאר שבע, כמו שאמרת, זה מדגיש את הנושא שיש פה נוער ייחודי.
<יובל פלג: הנושא שלנו הוא קודם כל הנוער, לא עובדי המשרד, כמו שברור כאן לכולם.
<יובל פלג: קודם כל רצינו להדגיש שאנחנו מאוד נשמח לשיתוף פעולה עם כל הגורמים שיושבים כאן בחדר, שאנחנו מנסים ליזום איתם קשר, ולהדגיש שבני נוער מהערבה, כל שכבת י' של תיכון שיטים דרכא בספיר הגיעו לכאן היום בבוקר, יצאו בחמש ורבע מהיישובים שלהם כדי להגיע לפה והם לוקחים חלק בכל הוועדות.
<יובל פלג: וזהו, תודה.
יעקב מרגי: אני עכשיו אומר מה שאני נוהג לעשות בעקביות, אין לי הרבה ערכים מוספים, אבל עקביות יש לי, במיוחד אחרי שנציגי התלמידים מדברים.
יעקב מרגי: הייתי מצפה, יכול להיות שהם יתקנו אותי כאן, הלוואי שאני טועה, כמו שהם טרחו ומצאו לנכון להגיע לכאן, לוועדה, נציגים של המחוזות בהתיישבות, ומדברים על חינוך כאן בדיון, הייתי מצפה, נציגי ארגוני המורים, הסתדרות המורים ההתיישבותית, המחוזית.
יעקב מרגי: זה חוזר, כאילו המורים, קולם - - - ראשי הארגונים, אני לא פוגע במורים, כאילו מה שמעניין אותם ותפקידם זה רק הבעיות של התלוש שלהם.
<קריאה: למה כאילו?
יעקב מרגי: סליחה, תן לי את המילים, אני לוקח אחריות על המילים שלי.
יעקב מרגי: אני חושב שיש למורים מה לומר.
יעקב מרגי: אם הנציגים שלהם, ארגון העובדים, לא רוצה, שלפחות ישלחו לכאן מנהלים ומורים ומחנכים שעושים עבודת קודש בתחום הזה, שיהיה להם פה בוועדה הזו, זה לראות את התרומה.
יעקב מרגי: לא ייתכן, יש פה דיונים לעומק בהרבה נושאים והמחאה הזו כבר שנה וחצי, המחאה שלי נשמעת ואין קול ואין עונה.
יעקב מרגי: אז אמרתי וזה נרשם בפרוטוקול וזה גם משודר באינטרנט.
יעקב מרגי: ממלא מקום ראש המועצה שרצה לדבר ואחרון הדוברים, ואני מתנצל מכל הנוכחים שרצו ולא הספיקו.
<אייל רייז: תודה רבה, לי קוראים אייל רייז ואני ממטה אשר.
<אייל רייז: אני חושב שהחיבור של חקלאות והתיישבות למערכת החינוך מבין שלנו יש תפקיד בחברה בישראל וחשוב להגיד את זה.
<אייל רייז: אני רוצה להתייחס לפסקה של הטמעת העקרונות הפדגוגיים, כי זו בעצם הנקודה המרכזית שעומדת פה על סדר היום מבחינת הוועדה.
<אייל רייז: התנועה ההתיישבותית עוברת שינוי חיובי, היא באה ואומרת, אנחנו רוצים להיות חלק ואנחנו רוצים שאתם תאפשרו לנו לשמור על הייחוד.
<אייל רייז: המתח הזה הוא בעצם העיקר שצריך להיות בסיכום.
<אייל רייז: אני אתן ברשותך שתי דוגמאות לצורך העניין.
<אייל רייז: אם אבי, שמכיר את זה טוב, מוציא חוזר מנכ"ל ב-2015 על חווה חקלאית שהוא לא מותאם לצרכים ההתיישבותיים ברמה שאנחנו רוצים שתהיה, גם פעילות בכל בית ספר ובית ספר וגם מקום מרכזי וגם פעילות בקהילה על כל קו הרצף, אז אנחנו מבינים שקשה לעשות את החיבור, כולל זה שהוא צודק, חסר תקציבים שנותנים העדפה, וברור שהחווה באה לחבר אותנו עם הסביבה, גם הכפרית וגם העירונית לאדמה.
<אייל רייז: אני אתן דוגמה שנייה.
<אייל רייז: יש את סוגיית לימודי של"ח, של לימודי הארץ, אנחנו רוצים להיות חלק, אבל אין לזה העדפה תקציבית.
<אייל רייז: אני אתן דוגמה שלישית.
<אייל רייז: כל מה שקשור לנושא של חיבור לפולין.
<אייל רייז: תנועות הנוער שנמצאות כאן יודעות שאם אתה יוצא למסע עם תנועת הנוער זה חלק מהרצף ליציאה לשנת שירות.
<אייל רייז: אני יכול לתת עוד דוגמאות, בסוף המתח הפדגוגי הזה, איך אתה מצד אחד מייצר את החיבור ומצד שני אתה מאפשר את הייחודיות, זה מה שצריך להיות על סדר היום.
<אייל רייז: יש גם דברים שאנחנו כבר היום תורמים לחברה הישראלית.
<אייל רייז: שר החינוך הקודם, שהוא הצהיר על למידה משמעותית, הוא בא אלינו למטה אשר, למרכז כדר ומנור אילון, ושם לימדנו את הקונספט של מה שאתה שאלת, על המורים וארגון המורים, איך היום צריך להכשיר מורים ללמידה העתידית.
<אייל רייז: ואנחנו עושים את זה, רק המדינה לא מכירה בזה.
<אייל רייז: שר החינוך הנוכחי הגיע אלינו למרכז אחר"ת, של אחוות חוקרים יהודים וערבים לפי זיקה, אנחנו היום מכשירים את כל מורי הפיזיקה ל-5 יחידות שכולם מדברים עליהם.
<אייל רייז: זאת אומרת יש לנו הרבה מאוד מיזמים שאנחנו יכולים לתרום ואני עוצר כאן בדוגמה.
<אייל רייז: אני חושב שהסיכום, אם מותר לי להציע משהו, הנושא הפדגוגי של איך אנחנו מקימים איזה שהיא ועדה מקצועית שיודעת גם לעשות את החיבור מצד אחד וגם לשמור על הייחודיות, כמו הזרם האנתרופוסופי, כמו הדמוקרטים, תמשיך אתה עם המציאות, אנחנו רוצים להיות חלק וזו פריצת דרך משמעותית.
יעקב מרגי: אני אמנם אמרתי אחרון הדוברים, אבל אני לא יכול, אני רואה פה בקשת דיבור, יש לנו פה חקלאית?
יעקב מרגי: וגם ממלאת מקום ראש המועצה המקומית מטולה.
<רוית סנדלר: בקצרה.
<רוית סנדלר: שלום, שמי רוית סנדלר יפה.
<רוית סנדלר: אז כן, דיברת על כך שאתה לא רואה פה נציגי מורים, אז אני לא יודעת אם אני החקלאית היחידה בפועל באולם, אבל אני שמחה להיות כאן, שמחה על הדיון.
<רוית סנדלר: חשוב לי, באמת בשתי מילים, אם יורשה לי לנצל גם את הכובע החקלאי שלי וגם את הכובע של ממלאת מקום ראש מועצת מטולה.
<רוית סנדלר: בכובע החקלאי חשוב לי לומר שאכן ואני שמחה שיש דיון כזה.
<רוית סנדלר: היה לי נורא קשה לשמוע את הנציגה של בני המושבים מדברת על כך שהיום הנוער והילדים שמגיעים לפעילויות, כבר לא תמיד באים מרקע חקלאי ואנחנו לא תמיד רואים אותם עם המשיכה הזאת לחקלאות.
<רוית סנדלר: זה חבל, זה כואב.
<רוית סנדלר: אני חושבת שחלק מזה זה גם שהחינוך ההתיישבותי, אני לא בטוחה שהוא תמיד קולע והוא מתחיל מספיק למטה.
<רוית סנדלר: דיברתם הרבה על חינוך מגיל אפס, מגיל לידה, אבל אנחנו לא רואים את החינוך ההתיישבותי מגיל לידה, בטח שלא במועצות המקומיות.
<רוית סנדלר: זה בכובע הזה, כן הייתי חושבת שיש מקום לראות איך מכניסים את זה ממש מגיל אפס ומעודדים את זה מהשלב הזה.
<רוית סנדלר: בכובע של ממלאת מקום ראש מועצת מטולה.