GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מירב ישראלי: כל השאר אלה דברים שהיו כבר בקריאה הראשונה.
<מירב ישראלי: קידום והגברה של מעורבות, שיתוף הפעולה וכולי.
<מירב ישראלי: בסוף יש גם את הפעילות הנוספת "ובלבד שרוב פעילותו תהיה לקידומם ולרווחתם של הסטודנטים".
<מירב ישראלי: גם כאן צריך לומר כלל הסטודנטים.
<מירב ישראלי: אני אוסיף את זה.
<מירב ישראלי: יש כאן סעיף שעבר ואני אדבר עליו אחר כך.
<מירב ישראלי: יש את העניין של התשלומים, עליו דיברנו קודם.
<מירב ישראלי: הנוסח שהגענו אליו בהסכמה אומר: "המועצה להשכלה גבוהה, לפי הצעה של הוועדה מוועדותיה – אני אנסח את זה, זאת ה-ות"ת – בהתייעצות עם שר האוצר ועם ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, תקבע את גובה התשלום לארגון לרבות את אופן עדכון התשלום".
שולי מועלם-רפאלי: זה מה שסיכמנו.
<מירב ישראלי: המועצה להשכלה גבוהה – לפי ההצעה של ה-ות"ת – בהתייעצות עם שר האוצר וועדת חינוך, התרבות והספורט של הכנסת, תקבע את גובה התשלום לארגון לרבות את אופן עדכון התשלום.
<מירב ישראלי: אנחנו לא כותבים אם זה יהיה אחוז או סכום וכולי.
יעקב מרגי: זה בא במקום סעיף 21ח.
<מירב ישראלי: צריך לומר שהמוסדות יגבו.
<מירב ישראלי: אחר כך אני אחליט איך לנסח את זה, אם בנפרד או ביחד.
<מירב ישראלי: אז המוסדות להשכלה גבוהה יגבו מהסטודנטים.
שולי מועלם-רפאלי: זה בעצם המשך של מה שקראת.
<מירב ישראלי: תשלום לארגון.
<מירב ישראלי: זאת תהיה ההגדרה ואז יהיה: "המוסדות להשכלה גבוהה יגבו מהסטודנטים את התשלום לארגון – שנקבע לפי מה שאמרנו – ובלבד שהוכר ארגון יציג כאמור", כדי שלא יגבו כפי שאתה זוכר שקרה עם ההורים.
<מירב ישראלי: אני מוחקת את האופציה של סכום איקס.
<מירב ישראלי: אז התשלום לארגון ישמש לקידומם ורווחתם של סטודנטים, יפרסמו אחת לשנה באתר האינטרנט דוח על אופן ניצול התשלום וגם יפרסם את הדוחות הכספיים המבוקרים שלו אחת לשנה.
<מירב ישראלי: תהיה שקיפות של ההתנהלות.
<מירב ישראלי: תיקון חוק המועצה להשכלה גבוהה בסעיף 4(א), אלה בעצם החברים במל"ג.
<מירב ישראלי: מי החברים במל"ג.
<מירב ישראלי: כאן אמרנו שזה ארגון הסטודנטים הארצי היציג ונציג נוסף של הארגון שתבחר האסיפה הכללית של הארגון.
<מירב ישראלי: זה כבר היה בקריאה הראשונה.
<מירב ישראלי: ההתאחדות ועוד ארגון שהבנתי שהוא לא קיים.
שולי מועלם-רפאלי: אם הוא לא קיים, ההתאחדות שולחת עוד מישהו.
שולי מועלם-רפאלי: בכל מקרה יש שני נציגי סטודנטים.
<יעל טור כספא: זה בעצם אותו הדבר.
<מירב ישראלי: במקום סעיף קטן (ב), ייאמר: "בהיעדר ארגון סטודנטים ארצי יציג מוכר, יהיו חברים במועצה – בקריאה הראשונה היה כתוב התאחדות אבל לאחר התייעצות עם משרד המשפטים, זה צריך להיות הארגון הגדול ביותר, שסביר להניח שזאת תהיה ההתאחדות - שני נציגים של ארגון הסטודנטים שאגודות הסטודנטים החברות בו מייצגות את המספר הגדול ביותר של סטודנטים מבין הסטודנטים הלומדים בכלל המוסדות להשכלה גבוהה".
<מירב ישראלי: בגלל היציגות זה חייב להיות הארגון הגדול ביותר.
<מירב ישראלי: אחרי סעיף 17א יבוא – זה מה שיורד.
<מירב ישראלי: זה השכר לימוד.
<מירב ישראלי: נשארו התשלומים הנלווים.
<מירב ישראלי: סעיף (א) יורד, כולל האופציה.
<מירב ישראלי: עכשיו יש את העניין של תשלומים נלווים, שאלה תשלומי רווחה, אבטחה ודברים מהסוג הזה.
<מירב ישראלי: "המועצה להשכלה גבוהה לאחר התייעצות עם ארגון הסטודנטים הארצי היציג ועם המוסדות להשכלה גבוהה שהמדינה משתתפת בתקציבם, תקבע כללים – כאן אלה כללים – בדבר גביית תשלומים נלווים במוסדות כאמור.
<מירב ישראלי: לעניין זה "תשלומים נלווים" – כל תשלום נוסף על שכר הלימוד ודמי הרישום שאינו בעד הוראה אקדמית, ובכלל זה דמי רווחה ודמי אבטחה".
יעקב מרגי: למה זה נחוץ כאן בתיקון הזה?
<גלעד ארדיטי: אני אסביר.
<גלעד ארדיטי: זה נחוץ כי בעצם אם אתה זוכר, היו לנו על זה דיונים כאן בוועדה.
<גלעד ארדיטי: היום אין בעצם אף אחד שיכול להגיד למוסדות להשכלה גבוהה שהם מגזימים במה שקורה עם התשלומים הנלווים לשכר לימוד ואז יש מסחרה שלמה.
<גלעד ארדיטי: ברגע שמבחינתנו יש את הגורם מולו אנחנו יכולים לעבוד, בסופו של דבר נוכל לעזור לסטודנטים ליצור איזון גם במקומות שהאגודות יותר חלשות אל מול המוסדות שבעיקר זה במכללות, בפריפריה ובכל המקומות אלה מוסדות קטנים ולא גדולים.
<מירב ישראלי: היו גובים דמי רווחה ואבטחה גבוהים?
<גלעד ארדיטי: היום גובים דמי רווחה ואבטחה גבוהים.
שולי מועלם-רפאלי: יש מנעד רחב מאוד של גובה הסכום שגובים.
<גלעד ארדיטי: יש המצאות.
<ליאת הלבץ: זה יכול להגיע לאלף שקלים.
שולי מועלם-רפאלי: זה משהו שתלוי במקום.
<גדי פרנק: משהו אחד למהות ומשהו אחד לניסוח.
<גדי פרנק: למהות, כמו שגלעד אומר, יש הרבה פעמים שוק פרוץ ואז הם באים אלינו כשלי אין סמכות פורמלית והייעוץ המשפטי אומר לי שאין לי סמכות פורמלית ואני מתחיל להתכתש ואני עדיין כותב להם את המכתבים כי אני חושב שיש לנו בעיות ולפעמים אני אוכף את זה עליהם אבל מחוסר סמכות מסוימת.
<יעל טור כספא: גם כאן צריך להיות לפי המלצת ות"ת.
<גדי פרנק: כן, כי המל"ג לא עוסקת ישירות.
<מירב ישראלי: אתם צריכים את זה בחקיקה.
<מירב ישראלי: אתם יכולים בתוך המל"ג להתנהל איך שאתם רוצים.
שולי מועלם-רפאלי: בתוך העולם הפנימי שלכם אתם צריכים שנכתוב כאן?
<איל רק: שזה לא יסתור את החלטת הממשלה שהקימה את ות"ת.
<איל רק: שלא יהיה כך שהחקיקה גוברת.
<איל רק: שלא מישהו יפרש את זה כך שהחוק גובר על הסמכויות של ות"ת.
<מירב ישראלי: הסמכות לכללים היא של המועצה.
<גדי פרנק: המועצה קובעת את הכללים לפי הצעה.
<גדי פרנק: כל מה שמנסים להגיד זה להגדיר את התהליך ואני חושב שהם צודקים בעניין הזה.
<מירב ישראלי: לי נראה שזה כמו תקנות של שר.
<מירב ישראלי: זה כמו שתגיד שהשר יקבע תקנות לפי הצעת איזשהו פקיד.
<מירב ישראלי: אנחנו לא עושים דברים כאלה.
<יעל טור כספא: ות"ת היא יותר מפקיד והיא ועדה שפועלת מכוח חוק המל"ג.
יעקב מרגי: היא פועלת מחוק המל"ג ולכן התיקון כאן מפנה למל"ג.
<יעל טור כספא: אני רוצה שהיא תקבל קודם את המלצת ות"ת לפני שהיא תקבע את הכללים.
<מירב ישראלי: המלצה והצעה זה לא בדיוק אותו הדבר.
<מירב ישראלי: אני חושבת שאולי עדיף לכתוב המלצה.
<גדי פרנק: מה שקורה זה שמצד אחד אתה רוצה לקבוע דברים לגבי סטודנטים ומצד שני הסטודנטים, כמו שאמרנו, יושבים בתוך המועצה עצמה.
<גדי פרנק: אתה רוצה שאיזושהי ועדה אחרת תציע הצעה והמועצה תוכל לאר או לא לאשר אבל שהיא לא תתחיל להתעסק בפנים בתוך זה לעומק.
<גלעד ארדיטי: לכן היא אומרת המלצה ואני חושב שזה יותר חזק מהצעה.
<גדי פרנק: הצעה היא יותר חזקה.
<גדי פרנק: אם לא, אנחנו ניכנס יותר לבעיה.
<קריאה: זה צריך להיות כמו התשלום לסטודנטים.
<איל רק: אחרי כן יאמרו שאין להם סמכות כי כאן כתוב הצעה וכאן המלצה.
<יעל טור כספא: צריך להשתמש באותה לשון.
<גדי פרנק: הצעה, נראה לי יותר נכון.
<מירב ישראלי: אתם מבינים למה זה מוזר?
<מירב ישראלי: ה-ות"ת היא ועדה מוועדותיה שהוסמכה על ידה.
<גדי פרנק: לא רק.
<יעל טור כספא: המל"ג לא מתעסק בכלל בעניין של תקציבים ותשלומים.
יעקב מרגי: המל"ג הסמיך את ה-ות"ת?
<גדי פרנק: הממשלה הסמיכה את ה-ות"ת לפי חוק ה-מל"ג.
יעקב מרגי: מכוח חוק ה-מל"ג.
<איל רק: גם לפי חוק יסוד: הממשלה.
<מירב ישראלי: מבקר המדינה כבר אמר את זה.
<מירב ישראלי: יש בעיה עם העיגון של ות"ת.
<מירב ישראלי: אתם יודעים את זה.
<יעל טור כספא: לא.
<יעל טור כספא: זה לא נכון.
<יעל טור כספא: יש פסיקה על זה והפסיקה אומרת שאין שום בעיה ויש לה את כל הסמכויות.
<מירב ישראלי: צריך להביא הצעת חוק מסודרת.
<יעל טור כספא: לא חייבים.
<יעל טור כספא: יש פסק דין מאוד ברור.
<גדי פרנק: בקיצור, מה שמציעים, אני חושב שצריך להשתמש באותה לשון כי זה יהיה יותר נכון.
<מירב ישראלי: המועצה לאחר התייעצות עם ארגון הסטודנטים הארצי היציג במוסדות להשכלה גבוהה תקבע כללים לגביית תשלומים נלווים למוסדות כאמור, לעניין זה תשלומים נלווים – כל תשלום נוסף על שכר הלימוד ודמי הרישום שאינו בעד הוראה אקדמית, ובכלל זה דמי רווחה ודמי אבטחה.
<מירב ישראלי: בהיעדר ארגון סטודנטים ארצי יציג מוכר, תהיה ההתאחדות.
<מירב ישראלי: שוב, ארגון הסטודנטים הגדול ביותר.
<מירב ישראלי: לגבי תחילה.
<מירב ישראלי: כרגע בכחול נכתב שזה ב-1 לינואר.
<מירב ישראלי: אם זה יישאר כך, זה אומר שבעצם ב-1 לינואר ההתאחדות תגיש בקשה ואז המנכ"ל יכיר.
<מירב ישראלי: אם אנחנו רוצים שב-1 בינואר כבר יהיה גוף מוכר, אני שואלת אתכם מה אתם רוצים.
<מירב ישראלי: בישיבה הקודמת לא היה לי ברור למה התכוונתם ולכן הכנסתי גם את האופציה הזאת.
יעקב מרגי: ולא הקשיבו לך.
יעקב מרגי: מתי אתם רוצים שהארגון היציג יעמוד על הרגליים?
שולי מועלם-רפאלי: בישיבה הקודמת דיברנו על ה-1 בינואר.
יעקב מרגי: זה לא כפתור אדום עליו לוחצים סטארט והוא מאשר אותך.
יעקב מרגי: תקדים את תחולת החוק בחודשיים כך שיהיה לו סיפק לאשר אותך.
<מירב ישראלי: זה להכרה ראשונה.
יעקב מרגי: הכרה ראשונה.
יעקב מרגי: אם אתה רוצה שכבר ב-1 בינואר תעמוד על הרגליים, אתה צריך להקדים את תחילת החוק.
<גדי פרנק: אתה תספיק, גלעד, מבחינת התהליכים אצלכם.
<גדי פרנק: יש לכם בחירות.
<גדי פרנק: אתה בטוח שתצליח?
<גלעד ארדיטי: אני חושב שה-1 בינואר, זה בסדר.
<קריאה: אם הוא לא יצהיר, לא קרה שום דבר.
שולי מועלם-רפאלי: זה אומר שאתה צריך לעשות את העבודה שלך קודם.
<גדי פרנק: הוא לא חייב.
<קריאה: במקרה הכי גרוע, אין ארגון יציג עוד תקופה.
יעקב מרגי: יכול להיות שייקח לך עוד חודש.
<קריאה: לכן אני אומר שזה לא משנה.
<קריאה: החודש הזה לכאן או לכאן לא ישנה.
<מירב ישראלי: אני שואלת למה התכוונתם.
<גדי פרנק: המוסדות צריכים לדעת האם בשנה הבאה הם צריכים לגבות או לא.
<גדי פרנק: החוק הזה מכניס אותם למצב שבאמצע שנה, כשהם מבחינתם את הגבייה מסטודנטים כבר עשו, אתה מכניס אותם למצב שהם צריכים להחליט.
<גדי פרנק: גבייה, ממתי, מה-1 לאוקטובר שנה הבאה או תאריך אחר.
<גדי פרנק: רק כדי לחדד.
<גלעד ארדיטי: הגבייה לא תהיה מסמסטר ב' השנה.
<גדי פרנק: לא תהיה מעכשיו אלא הגבייה תהיה החל מה-1 באוקטובר במועד שעוקב להכרה ראשונה בארגון.
<גלעד ארדיטי: רק החל מתשע"ח.
<גדי פרנק: הגבייה תהיה רק משנת הלימודים שעוקבת.
<מירב ישראלי: צריך להכניס הוראה ספציפית לגבי גביית התשלומים.
<מירב ישראלי: אני חושבת שגביית התשלומים, שזה אומר תשלום לארגון ותשלומים נלווים, אתם תצליחו להביא כללים עד אז?
<גדי פרנק: תתחיל בשנה האקדמית שעוקבת להכרה בארגון.
<מירב ישראלי: בשנת הלימודים תשע"ח.
<גדי פרנק: אם עד אז יהיה ארגון.
<שלמה פשקוס: מה שגדי רוצה זה שזה לא יהיה באמצע שנה.
<גדי פרנק: שנת הלימודים לאחר ההכרה.
<שלמה פשקוס: גם אם יוקר בתשע"ט, הוא רוצה שזה יהיה כך.
<שלמה פשקוס: זה בלגן גם לסטודנט שלא ידע מה התשלומים שלו וגם למוסד.
<מירב ישראלי: נעשה סדר.
<מירב ישראלי: לגבי הגבייה לארגון, אנחנו נכתוב, לדעתי אפשר לכתוב בשנת הלימודים הבאה כי כתבנו בתוך הסעיף שהגבייה תהיה רק אם יש ארגון יציג.
<מירב ישראלי: אם כן, אין בעיה.
<מירב ישראלי: אפשר להתחיל את זה כבר.
<מירב ישראלי: שתהיה ודאות.
<מירב ישראלי: אנחנו נגיד בשנת הלימודים הבאה.
<קריאה: לאחר ההכרה בארגון יציג.
<מירב ישראלי: אני מסבירה לכם שלא צריך את זה.
<מירב ישראלי: יש לך בסעיף הוראה שלא גובים אלא אם כן יש ארגון יציג.
<שלמה פשקוס: מכירים בארגון יציג באמצע תשע"ט.
<שלמה פשקוס: באמצע תשע"ט הכירו בארגון.
<מירב ישראלי: אתם רוצים שבכל מקרה זה יהיה.
<שלמה פשקוס: בדיוק.
<שלמה פשקוס: בשנה עוקבת.
<שלמה פשקוס: שתהיה ודאות לסטודנט ולמוסד.
<מירב ישראלי: אני מבינה מה הם רוצים.
<מירב ישראלי: במקרה שזאת לא השנה הראשונה.
<מירב ישראלי: עד עכשיו היה לגבי הגבייה.
<מירב ישראלי: תשלום לארגון בלבד.
<מירב ישראלי: עזבו לרגע את התשלומים הנלווים בצד.
<מירב ישראלי: תשלום לארגון בלבד, זה יהיה בשנת הלימודים העוקבת להכרה בארגון לראשונה.
<מירב ישראלי: תשלומים נלווים, לדעתי, בגלל שיש לנו שם מנגנון שאם אתה לא מתייעץ עם ארגון יציג, אתה מתייעץ עם הארגון הגדול ביותר, חבל לעכב את זה.
<גדי פרנק: ראשית, בסדר.
<גדי פרנק: אני רוצה לחדד משהו אחד כי לא ברור לנו מה אתם מטילים עלינו ואני רוצה לשאול מה רוצים להטיל עלינו.
<גדי פרנק: כרגע כתוב שם רק כללים לעניין.
<גדי פרנק: כלומר, זה לא להתעסק עם הגובה של דמי הרווחה והתשלומים הנלווים.
<גלעד ארדיטי: הכוונה בכללים הייתה גם הגובה.
<יעל טור כספא: מה הכוונה כאשר כתוב שאנחנו נקבע כללים בדבר גביית תשלומים נלווים?
<יעל טור כספא: מירב, אני שואלת אותך.
<יעל טור כספא: מה המשמעות?
<יעל טור כספא: מה אנחנו צריכים לקבוע מחר בבוקר?
<גדי פרנק: אלה כללים לאופן הגבייה או גם הגובה?
<מירב ישראלי: אתם רוצים לקבוע את גובה התשלום?
<גדי פרנק: הם מבקשים.
<גדי פרנק: אני שואל אותם מה הם רוצים.
<מירב ישראלי: אפשר לשים את זה כאן.
<מירב ישראלי: לכתוב את זה במפורש.
<גדי פרנק: כללים לאופן וגובה התשלום.
<מירב ישראלי: לגובה התשלום.
שולי מועלם-רפאלי: כמו שכתבת בנוסח הקודם.
שולי מועלם-רפאלי: גובה התשלום ומנגנון הגבייה.
<גדי פרנק: ואופן הגבייה.
<מירב ישראלי: כללים בדבר גביית תשלומים נלווים לרבות גובהם ואופן עדכונם.
<גדי פרנק: ואופן הגבייה כי יש לנו כל מיני דברים שגובים בצורות אחרות.
<מירב ישראלי: גובהם ואופן עדכונם ואופן גבייתם.
<מירב ישראלי: אחר כך אני אנסח את זה.
<מירב ישראלי: לעניין זה, תשלומים נלווים.
<מירב ישראלי: ההגדרה נשארת.
<מירב ישראלי: את זה אתם רוצים להכניס לתוקף משנת הלימודים הבאה כדי שהם לא יגבו באמצע שנה?
<שלמה פשקוס: מתשע"ח.
<גדי פרנק: זה מתשע"ח.
<גדי פרנק: אם אתה רוצה כללים חדשים, לא מתשע"ח.
<מירב ישראלי: לא השנה הקרובה.
<קריאה: הפרקטיקה תגרום לכך שזה לא יהיה השנה.
יעקב מרגי: השנה בכל מקרה – אין.
יעקב מרגי: בסך הכול יהיה תהליך ההכרה בארגון.
<מירב ישראלי: תחילה, תשלומים נלווים, החל מתחילת שנת הלימודים התשע"ט.
<מירב ישראלי: נראה לי שסיימנו.
<גלעד ארדיטי: רגע.
<גלעד ארדיטי: בעקבות בקשה של האוצר ושל ות"ת-מל"ג שאנחנו כארגון סטודנטים, במידה וכמובן יהיה ארגון סטודנטים ארצי יציג, ביקשנו לא להכניס את זה לתוך נוסח החוק כי זה עלה עכשיו.
<גלעד ארדיטי: אנחנו לפרוטוקול רוצים להצהיר שאנחנו נדאג להוסיף גם נציג ציבור לוועד המנהל כדי להגביר את השקיפות ואת האלמנטים של שיתוף הציבור לאור זה שבסוף נהיה חלק מארגון יציג שיש לו איזושהי משמעות סטטוטורית.
שולי מועלם-רפאלי: הודו לה' כי טוב כי לעולם חסדו.
שולי מועלם-רפאלי: אני מודה לאדוני ולחברתי על 24 השעות האחרונות.
מירב בן ארי: לא, זה יותר מ-24 שעות.
שולי מועלם-רפאלי: את, אני והוא יודעים למה אני מתכוונת ועוד כמה אנשים מוכרים ומוכרים פחות בשולחן הזה יודעים למה הכוונה.
שולי מועלם-רפאלי: נשאלתי אתמול שוב ושוב האם אני רוצה להגיב לציוצים בטוויטר על הנושא הזה ואמרתי שלא, שיהיו שינויים עד הבוקר.
יעקב מרגי: גם אני סירבתי להגיב.
שולי מועלם-רפאלי: אני שמחה שעשינו את השינוי המתבקש.
שולי מועלם-רפאלי: אני בטוחה שהמציאות של ארגון סטודנטים יציג רק תוביל למציאות טובה יותר ביחס לסטודנטים שהם בעצם המהות של העולם האקדמי.
מירב בן ארי: אני באמת מודה לך על העניין עצמו.
יעקב מרגי: צריך להפסיק עם החגיגות כי אני רואה את נציג משרד המשפטים נע בכיסא באי נוחות.
<דן אורן: לא משהו שאני חושב שתהיה בעיה.
<דן אורן: אנחנו כמובן מבינים שחברי הכנסת מייחסים חשיבות רבה.
<דן אורן: חברות הכנסת.
<דן אורן: סליחה.
<דן אורן: בסך הכול מדובר בהצעה שהממשלה תמכה בה.
<דן אורן: לעניין התשלום, הייתה לנו התלבטות משפטית בקשר לתשלום ובעצם כפי שזה הופיע בהצעת החוק אמרנו שזה בגובה כזה שאם יש בו איזושהי פגיעה בקניין, היא פגיעה מינימלית.
<דן אורן: עכשיו אני מבין שההצעה היא לא לקבוע את השיעור בחוק אלא לקבוע שהמל"ג תקבע בהתייעצות עם שר האוצר וועדת החינוך.
<דן אורן: אני חושב שליתר ביטחון, אם אפשר להוסיף גם בהתייעצות עם שרת המשפטים.
יעקב מרגי: תנסה לשכנע אותי.
מירב בן ארי: אין מה לשכנע.
מירב בן ארי: אדוני מגיע רבע שעה אחרי שהתחיל הדיון.
מירב בן ארי: עם כל הכבוד, מה אתה בכלל פותח את זה?
יעקב מרגי: מירב, אני לא פותח את זה אבל אני רוצה לשמוע.
מירב בן ארי: אל תסביר.
יעקב מרגי: זה קדם לדיון המקדים אתכם.
יעקב מרגי: מה קרה לך היום?
יעקב מרגי: אי אפשר להמתין למישהו אחר שמדבר?
יעקב מרגי: מעכשיו מי שמדבר, מדבר רק ברשות דיבור.
מירב בן ארי: אני הייתי ברשות דיבור.
מירב בן ארי: בוא נסיים עם זה.
מירב בן ארי: נסיים עם החוק המתיש ביותר בהיסטוריה של הסטודנטים במדינת ישראל.
יעקב מרגי: אני רוצה שתשכנע אותי למה זה נכון להתייעץ עם שרת המשפטים.
יעקב מרגי: אני לא מזהיר אותך אבל מנחה אותך.
יעקב מרגי: תשתדל להיות צמוד לרציונל של משרד המשפטים.
<דן אורן: יכול להיות שאפשר למצוא פתרון אחר.
<דן אורן: הדאגה שלי היא שאם לא קובעים את השיעור שהוא מאוד מינימלי בחוק כפי שהיה עד עכשיו, שתהיה איזושהי דרך להבטיח - - -
יעקב מרגי: לכן התעקשנו שתהיה התייעצות עם ועדת החינוך.
יעקב מרגי: אם יש לך איזה חשש לפגיעה חוקתית או פגיעה בחוק כלשהו או בתקנה, תאמר לי זאת עכשיו.
יעקב מרגי: אם לא, אין לך מה לומר.
יעקב מרגי: אם יש לך חשש לפגיעה בחוק, בסעיף של חוק, בתקנה, תאמר.
<דן אורן: אני אומר את הכלל המנחה מבחינתי.
<דן אורן: אם השיעור הוא משהו כמו זה שהוצע לכל אורך הדרך בהצעת החוק, אני לא חושב שיש בעיה מבחינה משפטית.
<דן אורן: לא צריך להתווכח על פסיק כאן ופסיק שם.
מירב בן ארי: חד משמעית אני אומרת לך שאני מתנגדת לסידור כזה.
מירב בן ארי: כל התייעצות כזאת, זאת פגישה אותה צריך לתאם חודשיים כי ההוא לא יכול וההוא המזכירה שלו בחוץ לארץ.
מירב בן ארי: די כבר לייגע כאן את כל התהליך הזה.
יעקב מרגי: מה לגבי הסעיף שלו?
מירב בן ארי: לגבי הסעיף שלו, אין בכלל מה לדבר.
מירב בן ארי: עם כל הכבוד לשרת המשפטים.
מירב בן ארי: החוק הזה, ייאמר לזכותה של מירב ששמה את הנקודות החשובות ועשית את עבודתך נאמנה.
מירב בן ארי: אני חושבת שהיה קצת תהליך מייגע כי צריך לתת קצת קרדיט.
מירב בן ארי: אני יודעת שאתה לא עף על המל"ג וזה לא חדש, וגם אני, בוא נגיד, לא תמיד.
יעקב מרגי: אני גם לא עף על עצמי.
מירב בן ארי: זה לא משנה, הפרסונליזציה לא רלוונטית.
מירב בן ארי: הייתה חגית מסר שאמרנו לה בדיוק מה אנחנו חושבים, הגיעה יפה והעניינים עם הוועדה התרככו ואתה יודע את זה ואנחנו מעורבים.
מירב בן ארי: לא פרסונליזציה.
מירב בן ארי: זה עניין של לתת קרדיט למל"ג שגם אני לא תמיד רואה אתה עין בעין ואתה יודע את זה כי אנחנו יושבים כאן ועושים דיונים.
מירב בן ארי: גם התאחדות הסטודנטים.
מירב בן ארי: צריך לתת קרדיט.
מירב בן ארי: אלה בסוף האנשים שיום יום נמצאים מול הסטודנטים.
מירב בן ארי: נכון, עשינו כאן תהליך – ייאמר לזכותה של מירב היועצת המשפטית שהפכה את החוק ובצדק.
מירב בן ארי: זה בדיוק התפקיד שלה.
מירב בן ארי: אבל אני חושבת שבתהליך גם באיזשהו מקום לא מספיק נתנו קרדיט ובעניין הזה זה קצת הפריע לי, ואני חייבת לומר את זה לפרוטוקול.
מירב בן ארי: בלי קשר, אני מודה לך כי אתה התעקשת ואתה יודע, לפעמים עם ההתלהבות שלי אני רצה קדימה.
מירב בן ארי: אני מודה לך על זה וגם לפרסיקו של בנט שצריך לציין אותו וגם לאוצר, גם לשירה ולפשקוס שיושב כאן.
מירב בן ארי: באמת יש כאן הרבה אנשים רלוונטיים ואני מאוד מאוד מקווה, מירב, שמחר אנחנו סוגרים את זה.
יעקב מרגי: אני נותן קרדיט מכאן ועד פתח תקווה.
יעקב מרגי: לא בחקיקה.
יעקב מרגי: נתנו קרדיט למדינה ואחרי שבעים שנים יש לנו פערים גדולים.
יעקב מרגי: נותנים קרדיט.
יעקב מרגי: אנחנו נותנים קרדיט.
יעקב מרגי: בחקיקה אסור וצריך לנתק רגשות.
יעקב מרגי: שר האוצר של היום יכול להתהפך.
יעקב מרגי: לא מחוקקים חוק לפי מצב נתון עכשווי אלא צריך להסתכל רחוק.
יעקב מרגי: אני חושב שההתעקשות שלי באה משם.
יעקב מרגי: לא צריך להכשיל לא את המל"ג, לא את ה-ות"ת, לא את הארגון, לא את ההתאחדות ואתם יודעים מה?
יעקב מרגי: גם לא את המחוקקים.
מירב בן ארי: גם המחוקק לא תמיד יודע הכול.
יעקב מרגי: לכן היה כאן בירור ויכול להיות שיהיו תקלות.
יעקב מרגי: אם זה כך, חוזרים לשולחן הוועדה ולא קרה כלום.
<חובב ינאי: שני דברים.
<חובב ינאי: אחד, חיזוק לגבי הביקורת הציבורית על גביית שכר הלימוד.
<חובב ינאי: השני הוא לגבי הסעיף של אי תלות מפלגתית שהוא קצת הוחמר מהדיון הראשון ואני חושב שאנחנו רוצים לעודד את האנשים בהתאחדות הסטודנטים להיות פעילים פוליטית.
<חובב ינאי: אם אנחנו רוצים להגדיר שלא תהיה תלות - - -
מירב בן ארי: אין מה לדבר.
יעקב מרגי: תאפשרי לו לסיים את הדברים.
<חובב ינאי: שלא תהיה תלות כספית בין מפלגות לבין התאחדות הסטודנטים, אפשר לעשות את זה כך שמקצצים את חצי מההגדרה שנמצאת בסעיף ולא כפי שהיא קיימת כרגע.
שולי מועלם-רפאלי: מדברים על ארגון יציג.
יעקב מרגי: אני אגיד לך משהו.
יעקב מרגי: גם לאותו רועי הקטן בגן הילדים יש כבר זהות פוליטית.
יעקב מרגי: הסעיף הזה לא הולך לנטרל אותו, לא את השאיפות של האדם.
מירב בן ארי: לא את הפעילות הפוליטית שלו.
יעקב מרגי: הסעיף מתבקש כדי שלא תהיה זליגה.
יעקב מרגי: אדרבה, אני הייתי מצפה ממך שתחזק ותודה.
יעקב מרגי: חכמים עשו סייג לדבריהם כדי שלא תהיה גלישה.
יעקב מרגי: זה ארגון עם עוצמה ויחזרו אחריו ארגונים וכוחות.
<חובב ינאי: אני אקביל את ההתאחדות כגוף.
שולי מועלם-רפאלי: אפשר ללכת להצבעה, אדוני.
<מירב ישראלי: רק רציתי להניח את דעתו של דן.
<מירב ישראלי: מכיוון שההתייעצות בוועדה מלווה גם בייעוץ משפטי שגם אתם בו, הדברים האלה יעלו בוועדה.
יעקב מרגי: אתם כמובן מוזמנים.
יעקב מרגי: הלוואי ותמיד תבואו.
<דן אורן: אנחנו כמובן נבוא.
יעקב מרגי: אני מביא את הנוסח כפי שהוקרא, כולל התיקונים שיהיו בנוסח כפי שהבטיחה לנו היועצת המשפטית שאמרה את עיקרי הדברים.
שולי מועלם-רפאלי: חזקה וברוכה, מירב.
יעקב מרגי: אנחנו נצביע.
שולי מועלם-רפאלי: אני מחליפה את מוטי יוגב.
יעקב מרגי: מי בעד אישור הצעת חוק זכויות הסטודנט (תיקון מס' 6) (ארגון סטודנטים ארצי יציג), התשע"ו-2016כפי שהוגשה והוקראה כאן?
יעקב מרגי: בהיעדר מתנגדים ומתנגדים, הצעת החוק אושרה פה אחד ותועלה למליאה לקריאה שנייה ושלישית.
יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, 6 בפברואר 2017, י' בשבט תשע"ז.
יעקב מרגי: הנושא הצעת חוק המכון הלאומי למצוינות בספורט (מכון וינגייט), תשע"ו-2016.
יעקב מרגי: הצעת חוק ממשלתית מס' 1066.
יעקב מרגי: אנחנו נמשיך מהנקודה שעצרנו בה בדיון הקודם.
יעקב מרגי: אנחנו מקריאים סעיף והתייחסויות.
יעקב מרגי: אם אין התייחסויות מתקדמים.
יעקב מרגי: אם נצליח לסיים את החוק על כל המשתמע מכך, שכל הצדדים יבואו על סיפוקם, אם אפשר להגדיר את זה בהצעת חוק, אז נצביע היום.
יעקב מרגי: אם לא הליך החקיקה יותר חשוב מכל אילוץ כזה או אחר.
יעקב מרגי: אבל כפי שאמרתי גם טרום פתיחת הישיבה, יש הליכי עבודה וסדר עבודה של משרדים מול הכנסת.
יעקב מרגי: לכן לא ייתכן שהאוצר חצי שעה לפני הישיבה יש לו הערה שהוא יכול היה לומר אותה כבר לפני כן.
יעקב מרגי: הזמן של הוועדה הוא יקר.
יעקב מרגי: יש לי עוד עשרות נושאים לשים על שולחן הוועדה, ואי אפשר לבוא דקה לפני כן.
יעקב מרגי: יכול להיות שאם הייתי יודע במהלך השבוע כששמנו את הצעת החוק על סדר היום שיש עדיין דברים לא סגורים היינו דוחים ושמים משהו אחר.
יעקב מרגי: אי אפשר לבוא דקה לפני הישיבה.
יעקב מרגי: אנחנו נתחיל.
<לימור תוסייה כהן: אדוני, הערה לסדר.
<לימור תוסייה כהן: יש כל מיני היבטים שביקשתם שנבדוק בדיון הקודם – אתה רוצה שנתייחס עכשיו או שנמשיך ונתייחס בסוף?
יעקב מרגי: בתיאום עם היועצת המשפטית של הוועדה אין בעיה.
יעקב מרגי: כשתחליטו שהכי נכון לעשות את זה.
<מירב ישראלי: אתה רוצה שנחזור או שנקרא ואז נחזור?
יעקב מרגי: אם יש לכם כבר סיכומים והכרעות.
<מירב ישראלי: הם לא - - - הם רצו להביא את זה היום לישיבה.
<מירב ישראלי: אני עדיין לא ראיתי את זה.
יעקב מרגי: אם ככה, אנחנו נמשיך את ההקראה.
יעקב מרגי: דברים פתוחים תסגרו, ונעשה מקצה שיפורים.
יעקב מרגי: תמיד נוכל.
יעקב מרגי: ישיבה אחת לכל הדברים שנשארו פתוחים ונסכם אותם.
יעקב מרגי: לא יהיה דיון.
יעקב מרגי: הסמכנו אתכם להגיע לסיכומי נוסח בדברים שפתוחים.
יעקב מרגי: אז זה לא נפתח לדיון מחדש.
יעקב מרגי: זה ביניכם.
יעקב מרגי: תבואו עם נוסחים מתוקנים.
<לימור תוסייה כהן: בסדר.
<מירב ישראלי: בסדר, מקובל.
<מירב ישראלי: הגענו לפרק ה' בעמ' 16 בנוסח החדש שהנחנו.
יעקב מרגי: התייחסויות.
<מירב ישראלי: מבקר פנימי יש בכל התאגידים הסטטוטוריים.
<מירב ישראלי: כאן יש חידוש של ועדת ביקורת, ויש הקשר ביניהם.
יעקב מרגי: נתקדם.
יעקב מרגי: אפשר להתקדם?
<מירב ישראלי: לגבי הסעיף הזה היו הרבה מקומות בחוק - -
<לימור תוסייה כהן: מירב, אפשר להתייחס?
<מירב ישראלי: כבר יש הסכמות?
<מירב ישראלי: כי אני לא ראיתי את זה עדיין.
<לימור תוסייה כהן: הגענו להסכמות מול משרד התרבות שהסעיף הזה יימחק.
<לימור תוסייה כהן: אנחנו נכניס את האפשרויות של השרה.
<לימור תוסייה כהן: הרי יש לה סמכות לאשר את התקציב, אז אישור התקציב ייעשה בשים לב לתכנית העבודה של המכון.
<מירב ישראלי: כאן הייתה הבעיה שכל התכניות צריכות להיות מאושרות מראש, וזה פוגע בעצמאות התאגיד.
<לימור תוסייה כהן: אדוני העיר על זה בדיון הראשון על הצעת החוק.
<מירב ישראלי: אז כשנגיע לתקציב תגידו לי איך אתם רוצים.
יעקב מרגי: הסעיף הזה יורד.
<מירב ישראלי: כאן זה אחד התפקידים הלאומיים של המכון, שברגע שיש מחסור בשוק במאמנים מסוג מסוים הוא מחויב לפתוח מסלול לזה.
יעקב מרגי: פעולה רגולטיבית רגילה.
<מירב ישראלי: כן, זה משהו שהשר יכול להורות.
<לימור תוסייה כהן: זה חלק מהלאומיות של המכון.
<לימור תוסייה כהן: המחויבות שלו לבצע פעילויות - -
יעקב מרגי: אני מצפה לזה שגם במל"ג יחשבו ככה, אבל זה לא עובד לי.
יעקב מרגי: זה משהו לאומי וצריך שמישהו יכוון ויחזיק בהגה.
יעקב מרגי: גיא, מה זה האיחורים האלה?
<אמוץ בכר: המחקרים?
<אמוץ בכר: אני מנכ"ל מכון וינגייט.
<אמוץ בכר: יש ועדת מחקר.
<מירב ישראלי: כמה אנשים יש בה?
<מירב ישראלי: אתה יודע?
<אמוץ בכר: אני לא זוכר את המספר המדויק.
<מירב ישראלי: בערך?
<אמוץ בכר: יש ועדת מחקר שמונה כארבעה או חמישה אנשים, שאליה מגיעות כל הבקשות.
<מירב ישראלי: כמה נראה לכם הגיוני שוועדת המחקר תהיה?
<מירב ישראלי: חמישה זה הגיוני?
<אמוץ בכר: כן.
<מירב ישראלי: כאן אתם רוצים להכניס את העניין שדיברנו עליו קודם?
<מירב ישראלי: איפה?
<מירב ישראלי: אתם רוצים שנחשוב על זה אחר כך?
<לימור תוסייה כהן: אישור התקציב ייעשה בשים לב לתכנית העבודה של המכון.
יעקב מרגי: מישהו יכול להתייחס למשמעות של ההגבלה בסעיף ו' של 2.5%?
<מירב ישראלי: נדמה לי שהעברנו את זה.
יעקב מרגי: גיא, לא שמעת את השאלה שלי.
<מירב ישראלי: 5ג.
<מירב ישראלי: זה שיתופי הפעולה המקצועיים והענקת סיוע מקצועי לאיגודי ספורט ולהתאחדויות ספורט.
<גיא אטיאס: זאת הסוגיה של התמיכה.
יעקב מרגי: רק מתוכן לא יותר מ-2.5%.
<מירב ישראלי: זה כל הפעולות השיוריות האלה – במירכאות – שהן לא חובה.
<לימור תוסייה כהן: אני רוצה להעלות שאלה – האם צריך להבהיר שהתרומות לא יכולות לממן פעילות עסקית?
<לימור תוסייה כהן: הרי למכון יש אפשרות לבצע גם את הפעולות שלו לצורך 5 וגם פעילויות אחרות שיש בהן סממנים עסקיים.
<לימור תוסייה כהן: זה סעיף 6 בהצעת החוק.
<לימור תוסייה כהן: השאלה אם צריך לקבוע במפורש.
<לימור תוסייה כהן: זה נכון שלכסף אין צבע, והוא מנויד ממקום למקום, השאלה האם יש צורך להתייחס לעניין הזה.
יעקב מרגי: מה ייעוד התרומות?
יעקב מרגי: האם יש מגבלה לייעוד התרומות רק למחקר?
<גיא אטיאס: רק למחקר.
<אמוץ בכר: לא, לא.
<אמוץ בכר: התרומות הן לא רק למחקר.
<מירב ישראלי: למה בעצם?
<גיא אטיאס: מחקר וספורט.
<גיא אטיאס: מה אתה רוצה, לתקורות?
<אמוץ בכר: לא.
<אמוץ בכר: לבינוי, להשקעות.
<גיא אטיאס: גם לבינוי.
<אמוץ בכר: להשקעות.
<אמוץ בכר: בוודאי.
יעקב מרגי: אז תמעט תקורות.
יעקב מרגי: למה אתה מגביל?
<גיא אטיאס: אתה צודק.
יעקב מרגי: תמעט לצורך הגדלה - -
<לימור תוסייה כהן: השאלה אם לומר שהתרומות הן למילוי תפקידי המכון לפי סעיף 5.
<מירב ישראלי: אבל למה בעצם?
<מירב ישראלי: תרומות זה משהו שאפשר לגייס גם בפעילות אחרת שלו.
<לימור תוסייה כהן: לפעילות העסקית?
<לימור תוסייה כהן: זאת השאלה.
<לימור תוסייה כהן: יש פה פעילויות משני סוגים בתאגיד הזה.
<מירב ישראלי: אבל אם נגיד יש תורם שמייעד את התרומה שלו לפרויקט שהוא לא ב-5, למה לא לאפשר להם את זה?
<לימור תוסייה כהן: החשש שלי הוא לא שהתורם יידע שזה מיועד לפעילות עסקית, אלא שהוא יתרום למכון לצורך פעילות ציבורית.
<מירב ישראלי: אז שיהיה נוהל.
<לימור תוסייה כהן: ואז ייקחו את הכסף וישתמשו בו לצורך פעילות עסקית.