GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רויטל לן כהן: לא לא לא, סליחה.
יעקב מרגי: בסדר, אני אשאיר אותה אחר כך איתה לבד, יש לה זמן ולך, תישארו.
יעקב מרגי: לי יש עוד מה לעשות.
יעקב מרגי: בבקשה, המילה האחרונה - - -
<רויטל שמר: כן, הקושי הכי - - -
יעקב מרגי: לא, לא, סיכמת.
<רויטל שפירא: המשפט האחרון בעיני שאולי צריך לחשוב עליו ובאמת להכניס אותו לתמונה החינוכית, בסוגיה של שותפויות הורים, זה בעצם מה בית הספר מדווח על השיתוף עם ההורים.
<רויטל שפירא: יכול להיות שצריך לחשוב, אם אנחנו אומרים שאנחנו באמת מבקשים, גם אנחנו כרשויות, שבתי הספר יראו את הציבור של ההורים כחלק מקהילת בית הספר, כמו שעושים טלפונים למורים - - -
יעקב מרגי: שייכות היא, אני לא מכיר שייכות שהיא חד צדדית.
<רויטל שפירא: לא, רגע, אני אגיד לך מה קורה.
<רויטל שפירא: הם הרי עושים טלפונים, ראמ"ה עושה טלפונים למורים, והמורים מדווחים והנתונים מגיעים לתמונה החינוכית.
<רויטל שפירא: אולי צריך לחשוב על מנגנון של לשמוע גם את קולם של ההורים?
<אריאל לוי: בירושלים זה ככה.
<רויטל שפירא: אבל בשאר לא.
<רויטל שפירא: אני לדוגמא, שזה משהו שמעסיק אותנו - - -
יעקב מרגי: הוועדה מודה לחברי הכנסת על ההשתפות הפעילה בדיון בדחיפת נושא התמונה החינוכית, הוועדה מודה למשרד החינוך שהיה קשוב לרחשי הלב של הציבור על שיטת המדידה ושיעורי הזכאות לתעודת הבגרות אינם משקפים את הכל.
יעקב מרגי: הוועדה התרשמה שנעשתה עבודה רבה, איכותית ומקצועית לפיתוח מדדים שיהיו כלי עבודה והערכה של כל הנוגעים במלאכת החינוך ברשות המקומית.
יעקב מרגי: אני חושב שמנהלת אגף החינוך בפתח תקווה ידעה לבטא את הערך המוסף של התמונה החינוכית ככלי עבודה לרשות המקומית כלפי בתי הספר.
יעקב מרגי: הוועדה חושבת שיש להתייחס לשינוי שיטת המדידה כשינוי נסיוני שיימדד בשנה הקרובה ושאחריה, על מנת לזהות את השינויים בתמונות ושינוי השיטה.
יעקב מרגי: הוועדה מבקשת לבחון את האפשרות להכניס, אני בצניעות אומר לבחון את האפשרות, תבינו את זה שאנחנו מבקשים להכניס, רק מתוך צניעות, למשפחת המדדים הערכיים את מידת השילוב בבתי הספר והגישה לילדים עם צרכים מיוחדים.
יעקב מרגי: הוועדה תקיים דיון מעקב לאחר מאי 2017, תאריך שבו תפורסם התמונה החינוכית גם לציבור.
יעקב מרגי: 27.11.2016, כ"ו בחשוון תשע"ז.
יעקב מרגי: הנושא על סדר היום הוא הסעה לתלמידות דתיות במועצה המקומית גבעת זאב הלומדות מחוץ ליישוב.
יעקב מרגי: הבעיה ידועה לנו מתחילת שנת הלימודים.
יעקב מרגי: התאפקנו, אמרנו ניתן למערכות להסתדר, ניתן לעסק להסתדר, בדרך כלל חלק מהמאפיינים של תחילת שנת לימודים, ומה גם שבמגזר החרדי, הבנות שלא לומדות עדיין, עד היום, העסיקו אותנו וממשיכות להעסיק אותנו, אז אמרנו ננסה, אולי זה ייפתר.
יעקב מרגי: ניסינו בדרכים כאלה ואחרות, התכתבויות, פניות טלפוניות, גם למשרד, גם לרשות המקומית, כנראה שזה לא צלח.
יעקב מרגי: בינתיים הורים נאלצים לשלוח את ילדיהם למסגרות חינוך מחוץ ליישוב, מקומות רחוקים, שנושאים על גבם את עלות ההסעות בזמן שאנחנו מחויבים לחוק חינוך חובה חינם במדינת ישראל.
יעקב מרגי: כנראה שזה לא קשור, החוק הזה לא חל על ילדים חרדים, כנראה בגלל שהאוטונומיה הזו שיש לחינוך החרדי, הן במוסדות המוכר שאינו רשמי, הן ברשתות והן בכל מיני בתי ספר, סמינרים, צריכה כנראה להיפסק כי הגיע הזמן שהמדינה תיקח את העסק לידיים.
יעקב מרגי: אנחנו מתנהלים כמו מדינת עולם שלישי בכל מה שקשור בחינוך החרדי, הן בצורת הרישום שתלמידות ותלמידים למערכת החינוך וכנראה שזה מה שיעסוק אותנו השנה.
יעקב מרגי: אני רוצה לתת קודם כל לנציגות של הורים להציג את הבעיה.
<יוסף חיים מועלם: בוקר טוב.
<יוסף חיים מועלם: יוסי מועלם, משמש כחבר מועצה בגבעת זאב, אני אייצג את ההורים כי הבעיה שנתונה לפתחי בחודשים כמו שהצגת.
<יוסף חיים מועלם: המדובר הוא בתלמידות בית יעקב שגרות בגבעת זאב.
יעקב מרגי: אתה אומר תלמידות, תאמר לנו גילאים גם כן.
<יוסף חיים מועלם: בבית ספר יסודי אנחנו מדברים.
יעקב מרגי: יסודי.
<יוסף חיים מועלם: בנות גבעת זאב עד לא מכבר היו נוסעות ללמוד בירושלים, בעקבות המחסור בבניין ובמוסד חינוכי של בית יעקב שבגבעה בכלל.
<יוסף חיים מועלם: לפני מספר שנים, בודדות אפשר לומר, נבנה בית ספר בית יעקב בשכונת אגן האיילות, שזו שכונה החדשה בגבעת זאב, ומאז עולם כמנהגו נוהג, אנחנו טוענים שאנחנו רואים שבנות בית יעקב שגרות לא בשכונה החדשה, ממשיכות להיות מוסבות או נקרא לזה - - -
יעקב מרגי: מוסעות.
<יוסף חיים מועלם: מוסעות, לא בדיוק מוסעות, מוסעות זה בדיוק הדיון.
<יוסף חיים מועלם: המועצה או בית יעקב שולחים אותם לירושלים להירשם בבתי ספר בשכונת רמות שזה הכי קרוב, הן מתפלגות שם גם כן בין שלושה בתי ספר, רמות א', ג' ו- ד' ומכאן מתחילה הבעיה.
יעקב מרגי: כמה תלמידות?
<יוסף חיים מועלם: למיטב ידיעתי בבית ספר אחד ברמות ג' עד היום לומדות כ- 50 בנות.
יעקב מרגי: מגבעת זאב?
<יוסף חיים מועלם: מגבעת זאב.
<יוסף חיים מועלם: אני יודע שב-א' וב- ד' יש עוד בנות, אני מאמין שמנהלת המחלקה תדע לומר לנו מספרים יותר מדויקים, אבל מה שאני יודע כרגע זה על 50 בנות שזה מקור הבעיה שנוצרה כבר בתחילת שנת הלימודים האחרונה.
<יוסף חיים מועלם: עד לשנה הזו היתה הסעה במימון, ככל הנראה של בית יעקב, של 20 בנות, שמה שנקרא ניתן היה אולי להשתיק, אולי זה היה אינטרס של בית יעקב, על מנת לא לגרום לבנות בית יעקב, בנות גבעת זאב, שגרות בשכונה הישנה לרדת וללמוד בשכונה החדשה.
יעקב מרגי: מה הסיבה שלא מאפשרים להן ללמוד באגן האיילות?
<יוסף חיים מועלם: אני מאמין, ממה שאני יודע מבירור שלי זו איזושהי מגמה של בית יעקב, על מנת לשמור על צביון השכונה החרדית למטה שלא מתאים להם ש - - -
יעקב מרגי: מה זה צביון?
יעקב מרגי: איזה צביון יש לשכונה?
<יוסף חיים מועלם: זה בדיוק מה שאני גם שואל.
<יוסף חיים מועלם: הבנות החרדיות שלומדות בגבעת זאב וגרות בגבעת זאב הישנה מתאימות לבית יעקב ברמות, אין שום סיבה שלא יתאימו לבית יעקב באגן האיילות.
<יוסף חיים מועלם: ככה אנחנו, ככה אני רואה את זה גם כמייצג את הציבור שם.
<יוסף חיים מועלם: לא רואה הסבר נראה לעין בעניין הזה.
יעקב מרגי: אולי צפיפות?
יעקב מרגי: יש מקום שם בבית הספר?
<יוסף חיים מועלם: עברו עכשיו למקום חדש, יכול להיות שעדיין יש מקום, אם לא היה מקום אני מאמין שהטענה הזו היתה צריכה לעלות.
<יוסף חיים מועלם: נוצר מצב שבתחילת שנת הלימודים הזו הן קיבלו הודעה שאותה הסעה של 20 מקומות לא תמשיך לפעול מאחרי ראש השנה, ומאז בעצם אין הסעה לאותן בנות.
יעקב מרגי: מתי הוקם בית הספר?
<יוסף חיים מועלם: באגן האיילות?
<יוסף חיים מועלם: אני חושב 5 שנים, 4 או 5 שנים.
<קריאה: 6 שנים, כן.
יעקב מרגי: אם ציבור של הורים סופג את זה ומשלים עם זה שנה ועוד שנה ועוד שנה, אפשר גם לקחת להם את ההסעה, למה שלא ייקחו להם את ההסעה?
<יוסף חיים מועלם: קודם כל הם לא יודעים.
יעקב מרגי: למה שלא ייקחו להם את ההסעה?
<יוסף חיים מועלם: הוא בא ואומר "אני דורש", אומרים לו "לא מגיע לך, תלך לבית יעקב, בית יעקב יסדר לך את ההסעה".
<יוסף חיים מועלם: בית יעקב אומר "אני לא מסדר הסעות".
<יוסף חיים מועלם: אז אני ביררתי את העניין השנה כי התוודעתי לזה השנה ודיברתי עם המחוז ובמחוז אמרו לי במפורש שזה באחריות המועצה.
<יוסף חיים מועלם: במועצה, גם ישבתי עם מנהלת המחלקה דניאלה והיא ניסתה לפתור את הבעיות, אני מאמין שנעביר לה את זכות הדיבור יותר מאוחר אז היא תוכל להסביר לנו בדיוק איפה זה עומד.
יעקב מרגי: אז הוא העביר לך את רשות הדיבור גברת דניאלה, בבקשה.
<דניאלה שופן: בוקר טוב.
<דניאלה שופן: כמו שיוסי התחיל, מבחינה עקרונית כל ילדי המוכר שאינו רשמי, על פי הזכות לשוויון בחינוך, הם מקבלים מבחינתנו את ההסעות, הם קיבלו דרך ה - - -
יעקב מרגי: לא, ברשותך אני רוצה לעלות לקומה השלישית דרך המבואה.
יעקב מרגי: לא ישר לקומה שלישית, בסדר?
יעקב מרגי: אני יכול לשאול שאלה ומזה תתחילי.
<דניאלה שופן: בבקשה.
יעקב מרגי: איך יכול להיות שרשות מקומית מעדיפה כברירת מחדל לשלוח תלמידות, בגיל היסודי, אל מחוץ לעיר מאשר לתת להם את המסגרת שקיימת.
יעקב מרגי: מילא כשלא היתה קיימת, איך אומרים?
יעקב מרגי: ההכרח לא יגונה, אבל כשקיימת מסגרת למה לעשות את זה?
<דניאלה שופן: אני רוצה לפתוח בזה.
<דניאלה שופן: תושבי גבעת זאב עושים הרבה מאד בחירה בנושא החינוך.
<דניאלה שופן: אני אשאל את אותה השאלה, למה הורים מוציאים את ילדי גני הילדים כשיש גנים חרדיים וחרדיים ציבוריים בכל הסגנונות מבחינת גבעת זאב - - -
יעקב מרגי: עומדת להם הזכות.
<דניאלה שופן: עומדת להם הזכות.
יעקב מרגי: המדינה אישרה, אבל כשהורה תובע, כשהורה תובע זכות בסיסית ללמוד, ללמד את ילדיו ביישוב שבו הוא גר הוא נתקל בסירוב, למה?
<דניאלה שופן: לא, פה אנחנו נסביר זה לא עניין של סירוב.
<דניאלה שופן: מבחינה עקרונית בית ספר תבונות, חינוך העצמאי, נפתח באגן האיילות, כמו שנאמר, לפני 7 שנים.
<דניאלה שופן: המבנים היו מבנים מאד קטנים, זה היה קרוונים עם חדרים מצומצמים ולא היה מקום לקלוט שם את כל הילדים.
<דניאלה שופן: ובית הספר גדול והיום, השנה הזאת בלבד, הוא עבר לבית ספר למבנה שיכול לקלוט את כל הילדים.
<דניאלה שופן: 18 כיתות, מבנה תקני, אין שום בעיה לקלוט ילדים.
<דניאלה שופן: מה שקרה, בשלב הראשוני, כמו שאתה יודע, תלמידים נרשמים על פי אזורי מגורים.
<דניאלה שופן: הוא לא היחיד, הוא לא היה בית ספר על אזורי כמו בית ספר הממלכתי דתי בגבעת זאב.
<דניאלה שופן: כרגע מבחינת החינוך, אנחנו יכולים להצהיר, כשהוא עבר למבנה החדש שלו, שהוא בית ספר על אזורי.
<דניאלה שופן: כל הורה שמעוניין להעביר את הילד שלו מבחינה חוקית בראשון לספטמבר שנה הבאה, אף אחד לא יתיר את זה השנה, אין לנו שום בעיה שייגש להירשם שם מבחינת הרשות.