GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<גיא אטיאס: כולם הולכים לקבל את זה.
<גיא אטיאס: זה אומר שבמסגרת החוק כל העובדים הקיימים – לא כולם כי יש עדיין הסכמים פרטניים – הולכים להיכנס למסגרת של הסכם קיבוצי ולכן התוספת.
<גיא אטיאס: אני אומר פה לפרוטוקול, יש שני שלבים.
<גיא אטיאס: השלב הראשון הוא להכניס את כולם לאותה מסגרת, שזה העלות היקרה יותר.
<גיא אטיאס: ובהסכם הבא באחוזים הרבה יותר קטנים אפשר יהיה לתת מענה הרבה יותר גדול.
<גיא אטיאס: התוספת העיקרית הולכת לעובדים שלא נמצאים היום בהסכם הקיבוצי, לאותם עובדים בדיוק שעליהם מדבר יאיר אלגאוי, שזה עובדי הניקיון ועובדים בשכר נמוך מאוד.
<גיא אטיאס: ההסכם הזה הולך לתת מענה בעיקר להם, וגם 7.75% לעובדים שנזכרים במסגרת הסכם קיבוצי.
<גיא אטיאס: יתרה מזאת, מי שנמצא בהסכם הקיבוצי מקבל עוד חצי דרגה ועוד תיקון מודל שכר.
<גיא אטיאס: זה המכלול שהצגנו.
<גיא אטיאס: הייתי שמח להתייחסות של הממונה על השכר.
יעקב מרגי: איך עולה בקנה אחד שמצד אחד אתה אומר שכל העובדים נקלטים, ומצד שני יש מחלוקת על מספר העובדים?
<גיא אטיאס: אין מחלוקת.
יעקב מרגי: אני מבקש לשמוע הבהרות חד-משמעיות.
<אמוץ בכר: אני מנכ"ל המכון.
<אמוץ בכר: היום נכנסים לתוך ההסכם הזה סדר גודל של 140-150 עובדים, מתוכם 60 נמצאים היום בהסכם הקיבוצי ועוד 70-80 שנמצאים בהסכמים אישיים.
<אמוץ בכר: יש עוד עובדים במכון שלא ייכנסו לתוך ההסכם, בהסכמה, שהם חברי הנהלת המכון, כ-7 אנשים, פלוס 3-4 משרות אמון שדיברנו עליהן, פלוס אנשי מכירות, יש לנו 6 או 7 אנשי מכירות במכון שנכון לרגע זה לא נכנסים לתוך ההסכם הזה.
<אמוץ בכר: אם אתה מוסיף את כל האנשים האלה ביחד אתה מקבל סדר גודל של 180 עובדים.
יעקב מרגי: הממונה על השכר, בבקשה.
יעקב מרגי: אשאל אותך שאלה יותר קלה.
יעקב מרגי: אחר-כך תוסיף.
יעקב מרגי: יש כיסוי למה שאמר גיא אטיאס?
<אבי פרידמן: כן, חד-משמעית.
יעקב מרגי: רצית להוסיף משהו?
<אבי פרידמן: אני רוצה לציין שבדרך כלל כשאנחנו מנהלים משא ומתן, הצענו הצעה, ההצעה כפי שגיא אטיאס הסביר אותה היא מלאת פרטים.
<אבי פרידמן: עדיין לא קיבלנו התייחסות קונקרטית להצעה הזאת.
<אבי פרידמן: ניהול המשא ומתן הוא מורכב.
<אבי פרידמן: אני קורא להסתדרות לבוא עם התייחסות להצעה.
יעקב מרגי: מתי הוגשה לכם ההצעה מהממונה על השכר?
<יאיר אברהם אלגאוי: ביום חמישי האחרון הם נפגשו אתנו והגישו את ההצעה.
<יאיר אברהם אלגאוי: ביום חמישי האחרון הייתה פגישה.
יעקב מרגי: פעם ראשונה שאתה רואה את המתווה שגיא אטיאס מדבר עליו?
<גיא אטיאס: ההצעה נרשמה לפרוטוקול גם בישיבה הקודמת.
<יאיר אברהם אלגאוי: נפגשנו איתם וניתנה הצעה.
<יאיר אברהם אלגאוי: אמרנו להם: חבר'ה, אנחנו צריכים לבדוק אותה.
יעקב מרגי: בישיבה הקודמת גיא אטיאס הצהיר אותה הצהרה ואמר שההצעה ניתנה לכם.
יעקב מרגי: איך אתה אומר לי שהיא ניתנה רק ביום חמישי האחרון?
<יאיר אברהם אלגאוי: ביום חמישי ישבנו למשא ומתן.
<יאיר אברהם אלגאוי: אמרתי להם: חבר'ה, תביאו את הנתונים כדי שנדע על מה ההצעה שלכם מתבססת.
יעקב מרגי: אילו נתונים רצית ולא היו?
<יאיר אברהם אלגאוי: ביקשנו מספר נתונים, כולל את פילוח השכר של העובדים, את ההשלכות, את העלויות.
<יאיר אברהם אלגאוי: רק אתמול, אחרי שפנינו אל יעקב מרגי, בשעה 3 ומשהו העבירו את הנתונים לאנשי הכלכלה בהסתדרות.
<יאיר אברהם אלגאוי: עד 9 בערב אתמול ניתחנו את הנתונים.
<יאיר אברהם אלגאוי: בהתבסס על הנתונים שקיבלנו יש פער של כ-27% בין עלות עובדי החוזים האישיים לבין העובדים בהסכם הקיבוצי.
<יאיר אברהם אלגאוי: כלומר, כדי לגשר על הפער בין העובדים בחוזים האישיים, שהם עובדים מסכנים שעובדים בשכר נמוך- - -
<גיא אטיאס: אי אפשר לתקן הכול.
יעקב מרגי: אל תגיד לי מה אפשר ומה אי אפשר.
<יאיר אברהם אלגאוי: רק כדי לייצר יישור קו.
<יאיר אברהם אלגאוי: צריך להבין, במכון וינגייט יש הסכם קיבוצי.
<יאיר אברהם אלגאוי: המכון באופן חד-צדדי- - -
יעקב מרגי: אתה מבין שאילולא הרגישות שלנו לעובדים לא היינו דנים, זה לא המקום לדון כי אנחנו כרגע מחוקקים.
יעקב מרגי: לכן אנחנו מציגים את זה.
יעקב מרגי: הצגתי את זה בדיון הראשון, הצגתי את זה בדיון הקודם וגם בדיון הנוכחי ואתה רואה שאני יורד לרזולוציות.
יעקב מרגי: אני אומר לך בכנות ביושרה שלי, אלא אם כן יש כאן משהו שמישהו מסתיר, שיש לי עמדה חד-משמעית, לפיה קודם כול אף עובד לא נפגע, שנית, אלה שנמצאים בחוץ בשכר נמוך נכנסים להסכם הקיבוצי: קרן השתלמות, תוספת עודפת.
יעקב מרגי: אלא אם כן היו להם חלומות "על הדרך" להשיג עוד דברים.
<יאיר אברהם אלגאוי: לא חלומות.
<יאיר אברהם אלגאוי: אנחנו לא מדברים על חלומות, אדוני היושב-ראש.
<יאיר אברהם אלגאוי: אנחנו מדברים על עובדים שהולכים להיקלט כמו עובדי מדינה.
<יאיר אברהם אלגאוי: פשוט מאוד שיהיו להם התנאים של עובדי מדינה, זה הכול.
יעקב מרגי: גיא אטיאס לא אמר את זה?
<יאיר אברהם אלגאוי: לא.
יעקב מרגי: גיא אטיאס, תחזור על זה, בבקשה.
<יאיר אברהם אלגאוי: שיגיד את זה ונגמור את הסיפור.
<גיא אטיאס: הנושא פשוט.
<גיא אטיאס: אנחנו לוקחים את עלות השכר הנוכחית ומוסיפים 12% לעלות השכר הנוכחית תחת מיצוי של 4 שנים.
<גיא אטיאס: אני לא מבין גדול בשכר אבל לאט-לאט אני מתמקצע.
<גיא אטיאס: יאיר אלגאוי אומר שיש ימי חופשה וימי הבראה.
<גיא אטיאס: הוא אומר:
<גיא אטיאס: אם היום לעובד וינגייט יש 8 ימי חופשה ולעובד מדינה יש 22 ימי חופשה, תן לי כמו עובדי מדינה 22 ימים.
<גיא אטיאס: אני אומר: חברים, יש לי pool.
<גיא אטיאס: שמנו 12%.
<גיא אטיאס: הדיון איך יוקצו ה-12% האלה – הם עדיין לא בדיון.
<גיא אטיאס: אמרנו שאנחנו מתחייבים – זה נאמר גם לפרוטוקול ואמרנו גם להם – שתוך 4 חודשים אנחנו מסיימים את הדיון איך יוקצו ה-12%.
<גיא אטיאס: מתוך זה 2.37% זה קרן ההשתלמות, שזה 7.5%.
<גיא אטיאס: יאיר אלגאוי, אני אומר לך ואני אומר לעובדים, חברים, שימו לב מה קורה פה.
<יאיר אברהם אלגאוי: תאשר לי שמתוך ה-12% 7.75% זה הסכם מסגרת, נשאר 4%.
<יאיר אברהם אלגאוי: מתוך זה 2.5% לקרן השתלמות.
<יאיר אברהם אלגאוי: מה נשאר לתת לעובדים על התאגוד ועל כל הוויה דולורוזה שהם הולכים לעבור?
<יאיר אברהם אלגאוי: כלום לא נשאר.
<גיא אטיאס: אני חוזר ואומר, המודל עדיין לא הוחלט.
<גיא אטיאס: התחייבנו שתוך 4 חודשים – זאת הצהרה של הממונה על השכר, של המשרד ושל הנהלת המכון – נסיים את המודל.
<גיא אטיאס: כאשר יגמרו לבנות את המודל אוכל להגיד פה לוועדה בהודעה- - -
יעקב מרגי: מה הבעיה לגמור את זה עכשיו?
<גיא אטיאס: לגמור מודל שכר זה 200 משתנים, זה לא מעט עבודה, זה להביא נתונים, להבין כל תזוזה מה ההשלכה שלה באופן כולל.
<גיא אטיאס: אני לא מבין גדול.
<גיא אטיאס: הממונה על השכר אומר ש-4 חודשים זה מעט זמן.
<אבי פרידמן: עלו כמה הצעות במשא ומתן הזה בשביל לסגור את הסיפור.
<אבי פרידמן: עלתה הצעה לסגור את המסגרת.
<אבי פרידמן: בסופו של דבר חשוב להבין פה שעובדי המכון לא זהים לעובדי המדינה מבחינת מה שהם מבצעים ולכן צריך לעשות הרבה מאוד התאמות בשביל לקבוע להם מודל שכר.
<אבי פרידמן: אני לא יכול עכשיו להשוות עובד במכון לעובד מדינה כי לא בהכרח כל תפקיד שיש לי במכון יש לי במדינה.
יעקב מרגי: חזקה עליך שיש לך.
<יאיר אברהם אלגאוי: מה אין לך?
יעקב מרגי: אני בא מתחום השכר.
יעקב מרגי: אם נרצה למתוח את זה ולעמעם את זה, אתה צודק.
יעקב מרגי: אילו מקצועות יש שם שאין לך היום?
<יאיר אברהם אלגאוי: מזכירות, עובדי מטבח.
יעקב מרגי: הכול כבר יש.
<אבי פרידמן: בדירוג מנהלי על כל גווניו זה נכון, יש מתחים, יש אינספור מורכבויות.
<אבי פרידמן: ויותר מזה, חשוב לומר, המכון מעוניין לבנות מודל שכר ש"עושה שכל" בפנים, אצלו בתוך המכון.
יעקב מרגי: בואו נקבע את העקרונות.
יעקב מרגי: קודם כול תוספת של 12% על עלות השכר הנוכחית.
<גיא אטיאס: 4 שנים מיצוי.
<קריאה: בדצמבר 2017 נגמר ההסכם הקיבוצי.
<מתתיהו שטיינר: ואם יהיה הסכם קיבוצי?
<גיא אטיאס: אנחנו נותנים 12% למיצוי של 4 שנים לעובדי המכון.
<אבי פרידמן: כבוד היושב-ראש, אני לא יכול להתייחס להצעה קונקרטית כי צריך חתימה על הסכם קיבוצי.
<אבי פרידמן: ההצעה שעלתה היא הצעה למסגרת הסכם קיבוצי, שאנחנו קובעים מיצוי ושקט עד לתאריך מסוים, אנחנו מגדירים מסגרת, אנחנו נושאים ונותנים עכשיו.
<אבי פרידמן: ההצעה מורכבת מאוד.
<אבי פרידמן: אני יכול לנסות להתחיל לפרוט אותה פה.
יעקב מרגי: תן להם הקבלה לעובדי מדינה, הקבלה לא במאה אחוז.
יעקב מרגי: אם היו אומרים לי שתהיה הקבלה לעובדי המדינה הייתי הולך לסולם השכר, לטבלאות, לימי חופשה בדרגות כאלה ובוותק כזה.
יעקב מרגי: אתה אומר: שמתי לטובת העניין הזה 12% תוספת.
יעקב מרגי: את ה-12% האלה תגדירו כפי שאתם רוצים: קרן השתלמות, ימי חופשה.
יעקב מרגי: אתה מבין שזה מצמצם.
יעקב מרגי: זה כבר לא נראה נדיב כפי שנראה בהתחלה.
<גיא אטיאס: עובדי המדינה קיבלו 7.5%.
<יאיר אברהם אלגאוי: - - -
יעקב מרגי: אתה רוצה לנהל את העניינים שלך לבד?
יעקב מרגי: אתקדם בחקיקה.
יעקב מרגי: אני עושה את זה בהתנדבות.
יעקב מרגי: אין ספק שזה לא כפי שנשמע בהתחלה.
יעקב מרגי: הוא בא בצדק ואומר לך: יכול להיות שאגיד לך עכשיו כן, אבל אני לא יודע אם בעוד חודש-חודשיים ניסנקורן לא יקבל קריזה, ישבית, יהיה הסכם חדש שנותן לעובדי המדינה.
יעקב מרגי: היום ברציונל שלנו משווים את העובדים.
יעקב מרגי: אתם רצים כתף אל כתף, מימשתם את זה מהר, החלטת הממשלה הראשונה והשנייה, מימשתם את זה.
יעקב מרגי: אנחנו רוצים להשוות.
יעקב מרגי: אנחנו לא רוצים ליצור כמה מעמדות וכמה סוגים בתוך המכון.
יעקב מרגי: אני רואה שאני לא מוצא פה פתרון.
יעקב מרגי: אני רוצה שתתכנסו, אבל אל תגררו רגליים.
יעקב מרגי: תתכנסו עד לישיבה הבאה שלנו.
יעקב מרגי: אני רוצה לראות משהו יותר מוסכם, יותר מובהר.
<גיא אטיאס: כבוד היושב-ראש, ובלבד שלא נחצה את המסגרות, חשוב להבהיר.
יעקב מרגי: את המסגרות לא אתה קובע.
יעקב מרגי: האינטרס שלך הפוך, להביא אותם לשבת אתך.
<יאיר אברהם אלגאוי: מסגרת זה לא דבר קדוש.
<גיא אטיאס: חברים, בסוף החוק הזה נצטרך להזרים כסף.
<גיא אטיאס: כל הסכם קיבוצי בסוף מצריך את המדינה לשים כסף לתוספות שכר.
יעקב מרגי: אתה עובד משרד התרבות והספורט או משרד האוצר?
<גיא אטיאס: אני עובד משרד התרבות והספורט.
איציק שמולי: במקום לעמוד מול העובדים תתחבר אליהם.
<גיא אטיאס: 12% תוספת בעלויות השכר, בשירות הציבורי אני לא יודע מי קיבל כזאת תוספת.
איציק שמולי: מתוך זה 4.75% כבר מגיע להם.
<נעם עמיר: אני יושב-ראש ועד העובדים.
<נעם עמיר: רק הערה קטנה.
<נעם עמיר: גיא אטיאס אמר שהעובדים לא ייפגעו כתוצאה מן ההסכם.
<נעם עמיר: אם לא נהיה צמודים להסכמים הארציים שבין הממשלה להסתדרות העובדים כיום- - -
יעקב מרגי: בטווח הארוך.
יעקב מרגי: בטווח המיידי הוא אומר לך שהוא עומד מאחורי זה.
יעקב מרגי: אין לך ודאות לטווח הארוך, אתה צודק.
<נעם עמיר: נכון.
<נעם עמיר: גם לעובדים שעובדים כיום בהסכם הקיבוצי.
יעקב מרגי: רבותי, הדיון הזה נלווה להליך החקיקה.
יעקב מרגי: המגמות חיוביות.
יעקב מרגי: יש עוד "לסגור" דברים.
יעקב מרגי: תתכנסו ואל תמשכו זמן.
יעקב מרגי: הגענו לפרק ה'.
יעקב מרגי: תאגרו כוחות לישיבה הבאה.
יעקב מרגי: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך תרבות וספורט של הכנסת, 22 לנובמבר 2016, כ"א בחשון תשע"ז.
יעקב מרגי: הנושא על סדר היום הוא מסמוס מסקנות דו"ח ביטון כתוצאה מאי הכללת הנושא בתקציב משרד החינוך לשנים 2017-2018, של חבר הכנסת יואל חסון ושל חבר הכנסת יגאל גואטה ושל חבר הכנסת מיקי מכלוף זוהר.
יעקב מרגי: נמצאים איתנו בינתיים חבר הכנסת יואל חסון, חברת הכנסת קסניה סבטלובה, חבר הכנסת לשעבר דוקטור שמעון אוחיון וחבר כנסת מסעוד גנאים.
יעקב מרגי: הוועדה קיימה מספר דיונים בסוגיית דו"ח ביטון תוך כדי ישיבתה ולאחר ישיבתה כפעמיים, אם אינני טועה, נשיאות הכנסת החליטה לקיים דיון ואנחנו מקיימים אותו ונשמע גם את נציגי משרד החינוך, את נציגי המל"ג שיצטרפו אלינו בהמשך.
יעקב מרגי: לפני שאתן את רשות הדיבור לחברי חבר הכנסת יואל חסון מציע הדיון כדרכנו בקודש בוועדות הכנסת, נמצאים איתנו תלמידים ממסגרות חינוך שונות שהמכנה המשותף שלהם שהם בעמותה לחינוך פסגות, השם כשלעצמו מדבר ואומר הכל וכולנו מייחלים שבאמת ילמדו לפסגות ואין לי ספק בכך, אותי מלווה ברמה האישית שגיא ואת חברת הכנסת קסניה סבטלובה, גבריאל פופוב, וניקולא חינאווי שמלווה את חבר הכנסת יואל חסון.
יעקב מרגי: יש עוד תלמידים איתנו כאן?
<טספהון אנדאו: אני מלווה את יואל חסון.
יואל חסון: תודה רבה אדוני, בוקר טוב.
יואל חסון: אני שמח על הדיון הזה שנולד מתוקף הצעה לסדר לדיון בקשר לדיון מהיר בנשיאות הכנסת ואני שמח שהנשיאות אישרה את זה.
יואל חסון: אני מברך את ארז ביטון שנמצא איתנו כאן, יושב ראש ה ועדה ומי שיחד עם חברי הוועדה עשה עבודה משמעותית וחשובה.
יואל חסון: אני בפוליטיקה הרבה שנים, אני בכנסת משנת 2006 וכמו שאתם רואים אני בן עדות המזרח, קשה להסתיר את זה, אבל יחד עם זאת מעולם זה לא היה אדוני היושב ראש דגל שנופפתי בו, או איזושהי אג'נדה שחשבתי שצריך לצעוק אותה מבוקר עד לילה.
יואל חסון: כמובן שאני חייב גם לומר שלא תמיד התחברתי לעניין הזה של השיח המזרחי כי הרבה פעמים מי שייצגו את אותו שיח היו אנשים שהפכו את זה לשיח של התלהמות, תחושת מסכנות, שנאה, נקם, התחשבנות, ופחות הסתכלו קדימה ויותר הסתכלו אחורה ואני פחות התחברתי לדברים האלה, אבל אז קרה דבר שמבחינתי היה דבר מחולל שינוי.
יואל חסון: הגיע דו"ח ארז ביטון, הגיעה החלטה לעסוק בנושא הזה.
יואל חסון: כששמעתי שהעבודה הזאת התחילה וששר החינוך החליט על זה, גם כשראיתי אחר כך את הדו"ח, באמת שמחתי כי חשבתי שזו הזדמנות אדירה לייצר ולהכניס תכנים, שבהם ניגע בהמשך, החשובים למדינת ישראל, לעם ישראל ולחברה הישראלית.
יואל חסון: מבחינתי הדו"ח הזה פורץ דרך, הוא מתמודד עם הבעיות באומץ, הוא מנתח לעומק, הוא לא מציע התחשבנות היסטורית אלא באמת פתרונות מעשיים וצופי פני עתיד לתיקון העוול.
יואל חסון: הדו"ח הזה הוא דו"ח רציני, הוא מתפרש על מאות עמודים, הוא מוכיח לצערי, לאורך ולרוחב, שמבית הספר היסודי ועד האקדמיה לא ניתן מקום להיסטוריה ולמורשת המפוארת של יהדות ספרד והמזרח, לא בהיסטוריה ולא ספרות ולא באמנות.
יואל חסון: יחד עם זאת חשוב להגיד, אני לא בהכרח מסכים לכל ההמלצות שעולות מהדו"ח.
יואל חסון: אבל הכיוון הוא נכון.
יואל חסון: כדי להביא לשינוי עמוק ומערכתי בכל מערכת החינוך כדי להטמיע תכנים בכל הרמות ולאורך זמן צריך להקצות לזה משאבים כח אדם ובעיקר לקבל החלטה שמתייחסים לזה ברצינות.
יואל חסון: הייתה מסיבת עיתונאים באמת היסטורית, דרמטית יחד עם שר החינוך וארז ביטון, היו שם ברכות לבביות, היו שם באמת אמירות חשובות אבל בעיני, אדוני היושב ראש, לא פחות מבוקס בפרצוף היה כאשר גיליתי שב-56 עמודים של ספר התקציב של משרד החינוך לשנתיים הבאות לא מוקצה אפילו שקל אחד ליישום מסקנות דו"ח ארז ביטון.
יואל חסון: זאת, חברים, עובדה שאי אפשר להתכחש אליה.
יואל חסון: הרי יכל משרד החינוך להחליט, הרי זה תהליך ארוך, זה לא תהליך של השנתיים האלה, זה תהליך ארוך.
יואל חסון: אבל להקצות מיליונים בודדים, ספורים, עפר של כסף בתקציב משרד החינוך.
יואל חסון: אני לא אומר עדיין יישום מלא של הכל, המיליארד שקלים הגדולים לאורך השנים אלא התחלה של הקמת מינהלת, הקמה של קבוצות ייעוץ, מומחים, אין שקל אחד בתקציב משרד החינוך ליישום מסקנות דו"ח ארז ביטון.
יואל חסון: ואני עושה את זה, אדוני, מתוך כוונה בונה כי אנחנו עכשיו עובדים על תקציב המדינה ואנחנו יכולים עדיין להחליט וגם משרד החינוך יכול להחליט, לא רק אנחנו הכנסת, גם משרד החינוך יכול להחליט עכשיו על שינויים בתקציב המדינה ולהכניס סכומים שיופנו לטובת יישום המסקנות והנעת התהליך הזה.
יואל חסון: כידוע לך, אדוני, העליתי בפני הכנסת הצעת חוק המבקשת ליישם את מסקנות דו"ח ארז ביטון ולייצר למעשה את התשתית: הקמת מינהלת, גיוס עובדים, גיוס מומחים.
יואל חסון: ממש בנינו שם מתווה על פי רוח דו"ח ארז ביטון.
יואל חסון: לצערי הממשלה רק קיבלה החלטה לדחות את הדיון בהצעת החוק שלי, מעולם אף אחד, לא שר החינוך, לא סגנו, לא מישהו מטעמו פנו אלי ואמרו לי בוא ניכנס לאיזה שהוא לוח זמנים.
יואל חסון: אדוני, כשדוחים בארבעה חודשים דיון בהצעת חוק הכוונה היא למסמס את זה, כשיסתיים המושב, ייגמר הסיפור.
יעקב מרגי: לא הבנתי מאיפה באה המילה "מיסמוס".
יואל חסון: לכן, למרות שהצעת החוק שלי נפלה אני לא מוותר בנושא ואנחנו עדיין יכולים באופן ענייני ואמיתי, ואני לא בא כאן מתוך מקום של ניגוח פוליטי, אני בא מתוך כאב אמיתי של נושא שבעיני לפחות, אני מאמין שאלה דברים שאני מביא אותם מבית אמא ומבית אבא, לא פחות.
יואל חסון: זו אחריות שלי וזו אחריות של כל אחד מאתנו, עד שסוף סוף מישהו הרים את הכפפה הזאת ונעשתה עבודה כל כך עמוקה וכל כך משמעותית, שהדבר הזה לא ימוסמס ולא ימות.
יואל חסון: לכן אני מבקש אדוני, לשמוע כאן
יואל חסון: את נציגי משרד החינוך, אני מצטער ששר החינוך לא נמצא כאן ואפילו לא סגנו, אבל אני מקווה שנשמע פה בשורות שאכן עד שהתקציב בקריאה ה שניה והשלישית יאושר, יוכנסו סעיפי תקצוב ליישום דו"ח ארז ביטון.
יעקב מרגי: אני חושב שהדברים ברורים, הוצגו על ידי חבר הכנסת המציע.
יעקב מרגי: נמצאים איתנו נציגי משרד החינוך גברת זהבה שמש, מנהלת אגף תכנון ופיתוח תכניות, אני מבין שיש לך מצגת.
יעקב מרגי: תציגי לנו מה נעשה, יכול להיות שלאחר שחבר הכנסת יואל חסון יראה את המצגת תנוח דעתו.
יעקב מרגי: אם לא, אנו נקיים דיון ונראה מה עוד צריך לעשות.
יעקב מרגי: נשמע את כל הדוברים סביב השולחן, נשמע גם את יושב ראש הוועדה שיתייחס אחר כך לדברים.
<זהבה שמש: אני מפתחת תכניות חינוכיות ויוזמות.
<זהבה שמש: זה מה שאני עושה במשך שנים ואני עושה את זה בקשר הדוק עם השטח, קשר יום יומי של אלפי מורים שנמצאים בקשר ואנחנו בודקים את הדברים ומיישמים אותם.
<זהבה שמש: אני רוצה לציין שתכנית כמו הנושא של העצמת יהדות ה מזרח וספרד לא הייתה.
<זהבה שמש: זה נושא מרגש כל כך, מרתק, נוגע במה שקורה אצלי ואצל כל אחד ואחד מאתנו ברמה של עולם הידע, ברמה הרגשית, תחבר אותנו כקבוצה, כעם, נושא חשוב מאין כמוהו שנכנס בדלת הראשית של המשרד ושינה סדרי עולם.
<זהבה שמש: אני אתאר מה עשינו בחודשיים בסך הכל, כשמערכת החינוך פועלת ספטמבר אוקטובר, אנחנו במחצית נובמבר, היו לנו חגים ובכל זאת הספקנו לעשות כיון שאנחנו רואים את הנושא הזה כחשוב ביותר ובקדמת הבמה, שיתפנו את כל המינהלים, מינהל אחרי מינהל, ואני אפתח ואומר שהחלטנו להיכנס בדרך הראשית, לא דרך כניסה צדדית של גוף כזה או אחר אלא הדלת הראשית של משרד החינוך והדלת הראשית של משרד החינוך זה הדלת של תכניות הלימודים.
<זהבה שמש: מה שיקרה ויישאר בתכנית הלימודים יישאר לעולמי עד.
<זהבה שמש: שינוי תכנית הלימודים הוא שינוי מהותי ולכן פעם אחת חשבנו על כל תכנית לימודים, עברנו על תכניות הלימודים ואנחנו ממשיכים לעבור עליהן, מעדכנים כל אחת מהן ומשנים את מה שצריך ועוד מעט יושב-ראש המזכירות הפדגוגית ירחיב בנושא הזה.
<זהבה שמש: פעם שניה בתכניות הלימודים, אמרנו שלא נקפא על השמרים, ניזום דברים, נייצר דברים ואני רוצה לבשר לכם כאן שבסוף החודש הקרוב יהיה מאגר של עשרות מנציחי מורשת יהדות מזרח וספרד שאנחנו מצלמים אותם, חבר הכנסת לשעבר רן כהן היה כאן רגע, צילמנו אותו לסיפור שלו כסעיד, כילד שעלה, נפגשנו עם נציג מיהדות מרוקו ויהדות קווקז ותימן ופרס ועוד ועוד ואנחנו עם עשרות כאלה נפגשים, מתעדים אותם, והופכים את זה לחומרי למידה שיישארו במערכת לעולמי עד ויהיו קשורים לתכנית הלימודים ומבחני הבגרות יתייחסו לתכנים האלה.
<זהבה שמש: זו הדלת הראשית הראשונה.
<זהבה שמש: הדלת השניה זה אורח החיים הבית ספרי.
<זהבה שמש: מה קורה בחלק הכיפי יותר של בית הספר, מה קורה בטיולים שלנו, מה קורה בשעות החברה שלנו, מה קורה בתכניות, בטקסים וכדומה.
<זהבה שמש: וגם שם עשינו שינוי מהותי, עברנו שלב אחרי שלב, ופירקנו את זה ואמרנו מה יקרה בטיולים, מה יקרה בשעת החינוך, מה יקרה בתכניות הייחודיות שייכנסו למערכת ואני אמנה ואתאר בעוד רגע.
חנין זועבי: זו עבודה של חודשיים?
<זהבה שמש: זו עבודה של חודשיים יומם וליל, עם כל האנשים במשרד, כל דלת פותחים וכל מחלקה מגייסים, כדי שזה יישאר לאורך זמן, כדי שזה לא יהיה פרויקט כזה או אחר שנכנס ויצא.
<זהבה שמש: הכשרה ופיתוח מקצועי, ידענו שגם אם יש תכנית לימודים וגם אם נעבוד על התכנית הפורמלית והלא פורמלית, החלק החווייתי יותר, זה לא מספיק, אנחנו חייבים לעבוד על שינוי תפיסות עולם אצל המורים, אצל היועצים החינוכיים, אצל המנהלים ואצל המפקחים אז גם בחלק הזה אייל רב, סמנכ"ל ואחראי על הנושא ה זה, יתאר את זה בפנינו עוד מעט.
<זהבה שמש: בתוך שלושת הדלתות הראשיות האלה שתיארתי, הפעלנו ארבעה מנועים שאחד מהם הוא עדכון תכנית הלימודים, שזה אומר הוספת חומרים, הוספת תכניות, הוספת נושאים שקשורים ליהדות המזרח, דגשים על יהדות המזרח ולא הורדה של חומרים אחרים, .
<זהבה שמש: אני רוצה להדגיש, מבלי להוריד דברים אחרים.
<זהבה שמש: בהמשך, יושב ראש המזכירות הפדגוגית יראה לנו איך עושים זאת.
<זהבה שמש: פיתוח חומרי הוראה למידה עכשוויים, כאן ועכשיו אנחנו צריכים לדבר על ילדים שלא חוו את הדבר הזה ולהביא ולהנגיש להם את זה בצורה שמתאימה להיום.
<זהבה שמש: זאת אומרת עם סרטונים, זאת אומרת עם משחקים זאת אומרת עם סביבה מתוקשרת.
יעקב מרגי: הכול על פי הדו"ח, אתם קיבלתם את הדו"ח הזה?
יעקב מרגי: קיבלתם את מסקנות הדו"ח?
<זהבה שמש: הייתי מרכזת הוועדה, ליוויתי את כל הוועדה הזאת, קראנו את הדו"ח, ישבנו בקבוצות, ניתחנו את הדברים האלה למדנו אותם, הכול על פי הדו"ח, אנחנו יוצאים מנקודת מוצא משם, ואנחנו עושים את העדכונים המתאימים.
<זהבה שמש: עכשיו אני ממשיכה לשינוי בבגרות, זה יוביל לשינוי בבגרות, ושמתי שם את הלב במרכז, אם רואים אותו, כי כל הסיפור הזה זה סיפור שנוגע לשינוי תפיסות עולם.
<זהבה שמש: היכולת שלנו לעבוד עם אנשים, יראו את העושר התרבותי, הספרותי שיש ליהדות המזרח, וירצו להביא את זה לקדמת הבמה, שלא ירגישו שאנחנו עושים כאן שום חלוקה חס וחלילה, שעכשיו, היה מי שאמר לנו "עכשיו נותנים רק לספרדים", לא.
<זהבה שמש: זה כולל את כל החלקים שבו וכל החלקים שבו זה השילוב בין הדברים.
<זהבה שמש: אני אציג את עיקרי התכנית.
<זהבה שמש: עיקרי התכנית בנויים משלושה צירים עיקריים שדיברתי עליהם.
<זהבה שמש: בתכנית הלימודים יש את מה שבשפה המקצועית שלנו במשרד נקרא אשכולות, אבל זה לא משנה, זה אוסף של מקצועות.
<זהבה שמש: יש מקצועות רוח וחברה, שם יש לנו היסטוריה וספרות, יש אשכול מורשת ששם יש את הנושא של מורשת, תרבות יהודית ישראלית, תכנית לימודים חדשה שנכנסה ונצבעה כבר בצבע הזה, יש אשכול שפות ואשכול אמנויות.
<זהבה שמש: רצינו לעבוד לא רק ברמה של עולם הידע גם ברמה החווייתית, תיאטרון מחול מוזיקה זה גם כן.
<זהבה שמש: חבר הכנסת יואל חסון, בכל הדברים האלה הגדרנו כלל.
<זהבה שמש: לא תיכנס תכנית חדשה למערכת בלי שהיא נגעה ביהדות ספרד ומזרח, זאת אומרת שהשפענו לאורך ימים בלי אגורה כאן כי כרגע יש קריטריון שיבחנו את תכנית הלמודים החדשה, שיבחנו ספר לימוד חדש, יבחנו את זה גם באור הזה.
<זהבה שמש: ואז שמנו יתד, דאגנו שזה יהיה ויישאר, אחר כך יש לנו את הציר של אורח החיים ויש לנו פה ציר של הכשרה ופיתוח מקצועי שפה התאמנו פעם אחת את המתווים החדשים, בדקנו אותם, כמו בתכנית הלימודים עדכנו אותם, פעם שניה, בתוך סגל במכללות שלא נחכה שעד שהם יגיעו להיות מורים ואז נעשה את השינוי, אלא נעשה את השינוי כבר במכללות.
<זהבה שמש: פיתוח מקצועי בתחום הדעת, בכל תחום דעת שנלמד, יש השתלמות, כבר קורית השתלמות בהיסטוריה, בתוך שיעורי היסטוריה, בתוך ההשתלמות בהיסטוריה יתנו דגש על זה, וקורסים ייעודיים, קורסים מיוחדים לצורך העניין הזה שעוד רגע נפרט אותם.
<זהבה שמש: בואו נסתכל כולנו על הטור הימני, טור של תכניות הלימודים ונדגים כאן בתכניות הלימודים מספר מקצועות ונראה מה השינויים והעדכונים שעשינו שם כדי לחוות את זה יותר ברמה של פרטים ולא ברמה של הצהרות.
<זהבה שמש: יושב ראש המזכירות הפדגוגית מר מוישי ויינשטוק יציג את זה בפנינו.
<מוישי ויינשטוק: שלום, אני יושב-ראש המזכירות הפדגוגית שזה בעברית אחראי על הלמידה ותוכני הלמידה במשרד והבגרויות, אני רוצה לומר שלא כל מטרה במשרד כולם מגויסים אליה כמו הסיפור הזה.
<מוישי ויינשטוק: אני יכול להגיד שאצלנו המפקחים עברו תהליך מאוד עמוק במשך השנה האחרונה של התגייסות, של קשר, של עבודה מאוד אינטנסיבית כמעט בכל תחומי הדעת.
<מוישי ויינשטוק: כל תחומי הדעת שזה אפשר, יש נגיעה בזה וכל המפקחים שלנו וכל המדריכים שלנו עברו כבר השתלמות כולל נסיעה לנתיבות ובחינת ראשית ההתיישבות שם, ביקור בבתי כנסת, סיור היסטורי שם ותהליך של השתלמות בנושא יהדות המזרח.
<מוישי ויינשטוק: אני רוצה להדגים בכמה תחומי דעת למרות שיש רשימה ארוכה וכל תחומי הדעת יעלו לאתר, אנחנו עכשיו בונים, כמעט הכול כבר נעשה.
<מוישי ויינשטוק: יש עוד הרבה דברים שהם בתכנון, שהם בבנייה ואנחנו נפרסם אותם בחודשים הקרובים אבל אנחנו עובדים מאוד קשה וזה נמצא.
<מוישי ויינשטוק: מבחינה תקציבית, המון השתלמויות יהיו בזה, אלפי שעות לימוד יהיו בסיפור הזה, כל תלמיד בארץ ייגע בזה ואני רוצה להדגים.
יואל חסון: כשאתה מדבר על שעות לימוד זה אומר שאתה מפנה שעות לימוד אחרות.
יואל חסון: מה סידרתם מחדש, מה הורדתם, מה עשיתם?
<מוישי ויינשטוק: דבר ראשון בדקנו איפה יש כפילויות במערכת.
<מוישי ויינשטוק: כלומר למשל אם בכיתה ז' לומדים משהו ובכיתה יא' לומדים אותו עוד פעם, אז אמרנו שנעמיק את זה בכיתה ז' או בכיתה יא' ונכניס נושא אחר.
<מוישי ויינשטוק: אם יש בחירה בספרות בין יצירות, אמרנו שאם צריך לקרוא, עוד רגע אני אראה ממש אחד לאחד, אבל השתדלנו מאוד מאוד וזה מוטיב מאוד משמעותי לנו להראות את הסיפור השלם אבל להבליט את נקודת העיוורון שהייתה הרבה שנים, שזה הנושא של יהדות המזרח ושל המורשת ושל הרבה דברים ולהעצים אותה ממש בתחומי הדעת שכל המורים יגעו בהם.
<מוישי ויינשטוק: אני אראה עכשיו דוגמאות.
<זהבה שמש: אנחנו נכנסים לאשכול חברה ורוח.
<מוישי ויינשטוק: עכשיו אנחנו באשכול חברה ורוח, גם באשכול שפות למשל ולימודי הערבית, קטעי הלימוד יהיו, למשל השנה יש קטע לימוד על יהדות דמשק ודברים כאלה, אבל אני אתחיל בהיסטוריה.
<מוישי ויינשטוק: דבר ראשון בחטיבות הביניים – נושא הפזורה היהודית אחרי גירוש ספרד, כל המעבר לצפון אפריקה קיבל דגש מאוד מעמיק, גם חומרי למידה נכתבו, גם הוראות למורים וגם איך ללמד את זה, נושא של קולוניאליזם ומודרניזם בארצות האסלאם, כל הסיפור של אליאנס, כל המעבר של צרפת לשם והיחסים בארצות צפון אפריקה וגם בארצות ערב יזכה מהשנה להעמקה הרבה יותר גדולה, עדיין לא ניבנו, אנחנו באמצע בניית יחידות לימוד מתוקשבות שזה אומר עם סרטונים, שתלמידים יוכלו ללמוד את נושא הישוב הישן בארץ ישראל ו את הסיפור של פעילות קי"ח, זה ייקח זמן, אני מתנצל, זה פשוט עניין של לעבוד על הדבר הזה.
<מוישי ויינשטוק: א נחנו רק חודשיים - - -
יעקב מרגי: בסדר, לא ציפינו שבחודשיים, אבל לפחות הצהרת הכוונות, נדע לאן אתם הולכים.
<מוישי ויינשטוק: אנחנו שם לגמרי.
<מוישי ויינשטוק: בחטיבה העליונה, הנושא של העקירה ההמונית והעלייה ההמונית מארצות ערב יהיה, אני אומר לכם, כבר מהבגרות השנה, יהיו שאלות על הנושא הזה, החל מהשנה יהיו שאלות בבגרות.
<מוישי ויינשטוק: עברנו על הדו"ח לעומק, על כל העמודים של הדו"ח ואחד הדברים החשובים שם וארז אמר לי את זה לא פעם, שזה יהיה בבגרות.
<מוישי ויינשטוק: מה שבבגרות, אחרי זה - - -
יעקב מרגי: השאלה היא לא מה יישאלו בבגרות אלא מה ילמדו לקראת הבגרות.
<מוישי ויינשטוק: אז יש את חומרי הלמידה, יש את השאלות והמורים מודעים לזה.
<זהבה שמש: לומדים מה ששואלים?
יעקב מרגי: לא תמיד שואלים את מה שלומדים.
<מוישי ויינשטוק: השפעת מלחמת העצמאות על מצבם של היהודים במזרח התיכון וצפון אפריקה, סיורים לאתרי מורשת, מורי ההיסטוריה עברו השתלמות על נושא יהודי קהילת לוב כבר בחנוכה וכבר יש את היום הזה, יש את האולם, יש את הכנס, כולם יודעים את זה, ציון היציאה והגירוש, תהיה השתלמות למורי היסטוריה.
<מוישי ויינשטוק: אנחנו עובדים גם על הלמידה, גם על השתלמויות המורים, עוד רגע אייל, סמנכ"ל עובדי הוראה ידבר על הכשרת המורים שזה גם דבר חשוב.
<מוישי ויינשטוק: אני רוצה לדבר על ספרות כי זו נקודה חשובה.
<מוישי ויינשטוק: לוועדת המקצוע בספרות בעקבות המלצות ארז ביטון, צורפה אושרה אלפסי שהייתה חברת הוועדה, לקח זמן בגלל כל מיני אישורים פרוצדוראליים, זה אושר, היא צורפה ואנחנו עובדים עכשיו על צירוף אדם נוסף לדבר הזה.
<זהבה שמש: אחת ההמלצות הייתה לצרף אנשים יוצאי עדות המזרח וספרד שבקיאים בתחום.