GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יפה זילברשץ: כל על עצמנו לא נקבל את הטריוויאלי ונראה מה אנחנו יכולים לעשות, זה יעד מאוד גדול שלנו לחומש.
<יפה זילברשץ: אנחנו גם צריכים להבין שאם 60% מהסטודנטים לתואר ראשון לומדים במכללות, אנחנו רוצים שיהיו להם מורים יוצאים מן הכלל, כי אנחנו לא רוצים מדקלמי חומר.
<יפה זילברשץ: אז סוגיית המחקר במכללות היא גם נושא על הפרק בחשיבה שלנו ויש כמובן עקב הגידול - - -
יעקב מרגי: רגע, אמרת משהו, לא הייתה רעידת אדמה.
איציק שמולי: אבל לא שמת לב לדקויות, זה נושא לדיון, זה לא מה שזה קורה בחומש הבא.
איציק שמולי: זה מהנושאים שבכל מצגת חומש של מערכת ההשכלה הגבוהה, יש נושא לדיון על המכללות.
איציק שמולי: אבל האמת היא שהן עדיין בן חורג בתוך המערכת, למרות מהפיכת השילוב של - - -
יעקב מרגי: המחקר הוא פרמטר, אין ספק.
איציק שמולי: אני יודע שהוא פרמטר, הייתי במקום הזה ואני יודע מה זה המחקר, אבל זה גם קודש הקודשים שעד שאתה לא פותח אותו, יהיו וימשיכו להיות שני מעמדות במערכת ההשכלה הגבוהה.
איציק שמולי: בעצם שלוש, אם מביאים בחשבון גם את המכללות לחינוך.
<יפה זילברשץ: הדבר הנוסף, אנחנו רואים שיש גידול מאוד רב, בגלל שעשינו הנגשה, מל"ג ות"ת היו במדיניות מאוד, הייתי אומרת, מתירה, מבחינת פתיחת מוסדות, זה גרם לזה שיש הרבה מוסדות שהם אולי קטנים מדי, אולי קצת חלשים, ולכן המטרה שלנו היא תהליך של איחוד מוסדות כשהדוגמה המאוד טובה שלו היא הדרך שבה אנחנו מכניסים את המכללות לחינוך לתוך מל"ג ות"ת ובה אנחנו עושים את זה בתהליך של איחוד מכללה.
<יפה זילברשץ: תסתכלו, אלה הן המכללות לחינוך, קשה קצת לראות את המספרים אבל הגרף מדבר בעד עצמו.
<יפה זילברשץ: יש שלוש מאוד גדולות, יש עוד שלוש סבירות והשאר רובן הן מכללות מתחת ל-1,500 סטודנטים.
יעקב מרגי: מה קו המיצוע שלכם?
<יפה זילברשץ: 2,200.
<יפה זילברשץ: אנחנו באנו ואמרנו לכל ה- - -
יעקב מרגי: לא מיצוע.
יעקב מרגי: 2,200 אתם - - -
<יפה זילברשץ: ליציבות זה 2,200.
<יפה זילברשץ: באנו ואמרנו בעצם למכללות לחינוך, תראו, עת רצון.
<יפה זילברשץ: כשעושים שינוי - - -
<קריאה: מתוקצב או לא מתוקצב?
יעקב מרגי: החינוך כולו מתוקצב.
יעקב מרגי: חינוך.
<יפה זילברשץ: באנו ואמרנו למכללות, בואו נעשה את כל המהלך של המעבר אלינו, כשאתם מסתכלים על עצמכם ומסתכלים על הסביבה ואנחנו גם מסתכלים עליכם לעומק.
<יפה זילברשץ: אנחנו מציעים לכם כשאתם רוצים לעבור לוות"ת, תציעו אתם עם מי אתם רוצים להתאחד.
<יפה זילברשץ: אנחנו אומרים לכם, אנחנו מאוד מעדיפים שתתאחדו אפילו עם אוניברסיטאות.
<יפה זילברשץ: או לחלופין עם מכללות כלליות כי אנחנו רוצים שאדם שבא ללמוד הוראה לא ילמד רק ממורים שמלמדים אותו איך ללמד אלא גם יהיה בעל ידע בדיסציפלינה שבאוניברסיטה.
יעקב מרגי: אבל יש סכנה, אני לא רוצה לפתוח לדיון, רק חומר למחשבה.
יעקב מרגי: מכללות לחינוך חלקן עיצבו להן איזה אופי מסוים.
יעקב מרגי: ואם אני מתאחד, ניקח לדוגמה, אוהלו ותל חי.
יעקב מרגי: אוהלו עם הייחודיות שלה מתמזגת עם תל חי, אין ספק שהגדולה תבלע את הקטנה, אז בשנים הראשונות עוד יהיה קצת אמפתיה להיסטוריה אבל בשנה השניה השלישית ורביעית יגידו תשמע, ספורט, זה לא הדגש שלי.
יעקב מרגי: חינוך להומניזם זה לא הזה שלי, הדגש שלי היה תמיד זה וזה.
יעקב מרגי: אבל אני לא רוצה לפתוח דיון.
יעקב מרגי: קחו בחשבון.
<יפה זילברשץ: אני רק אענה לך במילה, מה עוזר למנוע את זה.
<יפה זילברשץ: לצערנו הרב, לפני שהתחלנו את המהלך הזה היה דו"ח על איך מלמדים או איך מכשירים מורים באוניברסיטאות והביקורת הייתה מאוד מאוד גדולה.
<יפה זילברשץ: ולכן גם המסרים למוסדות הגדולים, יפה מאוד שאתם מסתכלים עליהם בעין של סמינרים ומי אתם ומה אתם, אבל הדו"ח אומר שיש לכם הרבה מה ללמוד מהם.
<יפה זילברשץ: אנחנו מבקשים שכשאתם לוקחים אותם במסגרת האיחוד גם משפטית, אנחנו מבקשים לשמור על הייחודיות שלהם.
<יפה זילברשץ: וחלק מהדבר הזה זה בתוך הדבר, זה משרת אותנו בתוך אותו מהלך.
באסל גטאס: מה המצב במגזר הערבי?
<יפה זילברשץ: תיכף אני מגיעה אליו.
<יפה זילברשץ: צרכים לאומיים ושוק התעסוקה, אחד מהמסרים המאוד גדולים במדיניות של הממשלה היא בעצם הגדלת מספר הלומדים במקצועות המחשב, הנדסות וכדומה, יש לנו מחסור מאוד מאוד גדול בתחום הזה, המערכת של ההשכלה הגבוהה חייבת להתגייס לסייע לשוק בהקשר הזה.
<יפה זילברשץ: אנחנו רואים שיש הרבה מאוד סטודנטים באוניברסיטאות להנדסות ולמדעי המחשב, אנחנו רואים שיש הרבה מאוד סטודנטים בתחומים האלה ואנחנו רואים שלא כולם מתקבלים.
<יפה זילברשץ: זו כבר התחלת עבודה מאוד טובה שאם אנחנו מדברים, התחלנו לדבר עם האוניברסיטאות, עם האוניברסיטה העברית עוד לא הספקנו לדבר איתם ממש על ה-To do list לפתיחת שנה, זה איך לקראת שנה הבאה אנחנו מגדילים את מספר הסטודנטים בתחומים האלה.
<מנחם בן ששון: הספקתם - - -
<יפה זילברשץ: כן אבל אנחנו עכשיו מתחילים לרוץ, אותו דבר גם בנושא של המכללות.
יעקב מרגי: תשפרו את כוחות ההוראה בתחומים האלה.
<יפה זילברשץ: בדיוק.
<יפה זילברשץ: במקביל נשפר את כוחות ההוראה בתחומים האלה, ניתן גם לדוקטורנטים ונכניס ונעשה, יש לנו תכנית עבודה מאוד מסודרת לעניין הזה.
<יפה זילברשץ: כמו שאמרתי, נקציב מכסות לסטודנטים לתואר ראשון ולמחקר כדי להכשיר מורים, אנחנו ניתן תקנים לקליטות סגל בתחום ואנחנו גם נראה מה חסר מבחינת בינוי.
<יפה זילברשץ: אנחנו יודעים שפקולטות למחשוב חסרות, הרי המחשבים יצאו מתוך המתמטיקה והמתמטיקה צריכים את כל המורים שלהם, המחשבים שלהם, האינטראקציה שלהם.
<יפה זילברשץ: אנחנו גם את הבינוי ניקח בשנים הקרובות לכיוון הזה כדי שכל המערכת תהיה הוליסטית ותעבוד הכי טוב שאפשר.
מירב בן ארי: מעבדות.
<יפה זילברשץ: כמובן, זאת הכוונה.
<יפה זילברשץ: מעבדות, שיפור מעבדות, יש לנו ממש צביעות של תקציבים לצורך הדברים האלה.
<יפה זילברשץ: בואו נסתכל רגע, אנחנו מדברים כרגע על הנושא של הנגשה ובעצם הייעול מבחינת צרכי השוק.
<יפה זילברשץ: אנחנו יודעים שהתפלגות האוכלוסייה במדינת ישראל היא שיש לנו פחות או יותר 11%-12% חרדים, 21% או אפילו היום 22% בני מיעוטים והשאר אוכלוסייה כללית.
<יפה זילברשץ: אם אנחנו מדברים על ההתפלגות בקרב הסטודנטים, המצב בקרב המיעוטים הוא הרבה יותר טוב מאשר בקרב החרדים.
יעקב מרגי: אבל עדיין טעון שיפור.
<יפה זילברשץ: עדיין טעון שיפור, אבל יש לנו 14% בקרב הערבים וכ-3% בקרב החרדים.
<יפה זילברשץ: אם אני מסתכלת רגע על האתגר שלנו, אנחנו רואים כאן שקפים, אתם יכולים לעיין בהם יותר מאוחר, שמראים מה היה המצב בקרב הלומדים לשלושת התארים של האוכלוסייה הערבית ואנחנו רואים שהחל מ-2011 כשהחלה התכנית הרב שנתית הקודמת, אנחנו רואים שזאת פעם ראשונה, אם אנחנו רואים אפילו את התואר הראשון שזה עמד פחות או יותר על משהו כמו 10% הרבה מאוד שנים, אנחנו רואים פתאום שבחמש-שש שנים האלה כשהייתה עבודה מאוד רצינית בוות"ת מבחינת השקעה, תכנית הוליסטית מאוד רחבה שמטפלת בסטודנט מהתיכון ועד השמתו לעבודה, אנחנו כבר מגיעים היום ל-14.3% בתואר ראשון מכלל הלומדים והיעד שלנו, היעד שוות"ת קיבלה על עצמה הוא 17%, אנחנו באופן אישי אמביציוזיים אפילו יותר, ל-18%-19% מכלל הלומדים, כשהחלק באוכלוסייה הוא 21%-22%.
<יפה זילברשץ: כמעט מתקרב לחלק באוכלוסייה.
יוסף ג'בארין: היעד שהופיע בתכנית הממשלה זה 17%.
יוסף ג'בארין: קיבלו את זה מהממשלה.
<יפה זילברשץ: נכון.
<יפה זילברשץ: הממשלה קיבלה את זה מאיתנו, היו לנו הרבה מאוד סקרים של ההיתכנות ושל היכולות, ות"ת עשתה על זה עבודה מאוד מאוד רצינית, זה יעד שהצגנו בממשלה.
יוסף ג'בארין: לפי הקצב של חמש השנים האחרונות אפשר היה לצפות - - -
<יפה זילברשץ: אנחנו מעדיפים, אני צריכה להיות ריאלית.
<יפה זילברשץ: אז על פי מה שוות"ת בדקה זה הריאלי, אני אומרת שהאמביציה שלנו אפילו יותר גבוהה מזה.
<גדי פרנק: הקצב הזה הוא קצב שלא היה אף פעם, חוץ מהחמש שנים האחרונות.
יעקב מרגי: אין ספק שבקטע הזה בחומש האחרון הסיפור של הסטודנטים הערביים זו הצלחה יחסית.
באסל גטאס: זה תואר ראשון.
באסל גטאס: מה תואר שני ושלישי?
<יפה זילברשץ: יש לך, פה.
באסל גטאס: שם אפשר להשיג יותר.
מירב בן ארי: תסתכל על תואר שני איזו עלייה.
באסל גטאס: שיכנעו אנשים ללכת לעשות מאסטר ודוקטורט.
מירב בן ארי: זה לא בעיה, הבעיה זה התעסוקה אחרי זה.
יעקב מרגי: השאלה היא מול האוכלוסייה הכללית.
יעקב מרגי: תואר שני ושלישי מול האוכלוסייה הכללית, אם הייתם יכולים - - -
יוסף ג'בארין: למה אני אומר את ההערה הזאת?
יוסף ג'בארין: כי רוב תכנית החומש שיושמה עד עכשיו הייתה יותר לסטודנטים שכבר התקבלו ללימודים.
<יפה זילברשץ: לא, ממש לא.
<יפה זילברשץ: התכנית היא תכנית הוליסטית שמתחילה ומטפלת בתיכונים ומנסה מאוד מאוד לגייס עוד ועוד תלמידים.
<יפה זילברשץ: היא נמשכת, וממש ישנם אנשים בתוך הקמפוסים שמטפלים בסטודנטים הערביים תוך כדי, כדי באמת לשכנע את הטובים גם להישאר לתואר שני.
<יפה זילברשץ: התכנית היא מצוינת, הלוואי שנצליח.
<יפה זילברשץ: תנו לנו לעבוד, אני חושבת שזו תהיה מהפיכה מאד רצינית ואנחנו בדרך הטובה.
<יפה זילברשץ: חרדים.
<יפה זילברשץ: ראינו את השקף הזה, דיברנו בישיבת הממשלה וראינו בעצם שהייתה עצירה מסוימת ומתחיל גידול.
<יפה זילברשץ: אנחנו מדברים היום על 13,000 אולי, בתשע"ז 14,000 סטודנטים חרדים במערכת ההשכלה הגבוהה.
יעקב מרגי: שמעת את ההצהרה של נשיא אוניברסיטת תל אביב היום?
<יפה זילברשץ: בסדר.
<יפה זילברשץ: אנחנו תמיד אומרים, אמרנו כאן גם סביב שולחנך, אדוני.
יעקב מרגי: שהוא הולך להפסיק את כל התכניות המגדריות באוניברסיטה.
יעקב מרגי: התכניות הספציפיות לחרדים.
<יפה זילברשץ: אנחנו אומרים את הדבר הבא: אנחנו יחד עם משרד המשפטים נבנה תכנית שעומדת בקריטריונים חוקתיים של מדינת ישראל.
<יפה זילברשץ: אני בטוחה שיהיו לנו מספיק חיילים במערכת ההשכלה הגבוהה לממש את התכנית.
<יפה זילברשץ: ומי שלא רוצה, כל אחד בעניין שלו.
<יפה זילברשץ: יש לנו כאן, תראו כמה היו לנו בתחילת תכנית החומש הקודמת וכמה מוסדות היום נגישים לאוכלוסייה החרדית.
<יפה זילברשץ: בתוך כלן המוסדות האלה אנחנו נמצא כל מיני ניואנסים, כל מיני צבעים, כל מיני עיסוקים כל מיני דברים שאנחנו באמת אליהם נוכל להחדיר את החרדים ונלמד גם מהנסיון של הערבים איך אתה מטפל בסטודנט, מגיל התיכון באופן הוליסטי מלווה אותו ללימודים, מוציא אותו לשוק התעסוקה, מדרבן אותו אולי ללכת למחקר אם הוא רוצה.
<יפה זילברשץ: כל הדברים האלה, אנחנו עובדים עם כל המוסדות ואנחנו מאוד מקווים להצליח.
יעקב מרגי: שלחתי לך פנייה שמעידה על תהליך מסוים בחברה החרדית של ישיבה שמבקשת להכניס כבר בגרויות, ישיבה חרדית, שיהיו תואמות להשכלה הגבוהה.
<יפה זילברשץ: אני מוכנה בהקשר הזה, להגיד משהו אישי שלי.
<יפה זילברשץ: אני לימדתי משפטים הרבה מאוד שנים במכללת שערי משפט, שהיא מכללה פרטית.
<יפה זילברשץ: שיכנעתי אז את ראש המכללה, החברה שלי השופטת שרה פריש, לקבל כמה סטודנטים חרדים שפנו אליי שילמדו במכללה, בתנאים, אתה יודע, המכללה הייתה בצד.
<יפה זילברשץ: בן של אחד הסטודנטים האלה התחיל בשעה טובה היום את הלימודים שלו באוניברסיטה העברית בירושלים.
<יפה זילברשץ: במדעי הרפואה.
<יפה זילברשץ: ושלחתי לו 'זו תורה ושכרה' זאת אומרת זה התהליך, האבא התחיל משפטים במקום צדדי במכללה, והבן שלו שהוא חרדי עם פאות וכובע, תלמיד חברון, התחיל היום את הלימודים אצלכם.
<יפה זילברשץ: אז יש תהליכים.
<יפה זילברשץ: דיברנו על החרדים, יש לנו תכנית מובנית כמו שאמרתי, על האתיופים דיברו כאן אז גם נתקדם, הצגתם את זה ואנחנו רק נדבר על נשים.
<יפה זילברשץ: מצב הנשים מבחינת השכלה עד לשלב הדוקטורט הוא יוצא מן הכלל, יש רוב נשים בכל התארים.
יעקב מרגי: רק תיקון, יוצאי אתיופיה.
<יפה זילברשץ: בסדר גמור, נכון מאוד, יוצאי אתיופיה.
<יפה זילברשץ: בכל מקרה תסתכלו כאן, יש לנו רוב בתואר ראשון, תואר שני ותואר שלישי.
<יפה זילברשץ: אחת הבעיות, וזה חברת הכנסת בן ארי, אני חושבת שכדאי באמת שתראי, השקף הזה הוא שקף מעולה שתוכלו להשתמש בו, אנחנו רואים בסוף שעדיין במקצועות, מה שקראנו כשהיינו ילדים, 'המקצועות הריאליים', במדענים הפיזיקליים, סטטיסטיקה, כל הדברים, יש לנו מעט נשים למרות שהן הרוב בהשכלה.
<יפה זילברשץ: מה שאומר שפה צריכה להיות תכנית ביחד עם משרד החינוך ושר החינוך ביחד איתנו, כי זה חלק מהאג'נדה שלו, איך אנחנו מיישרים את הקו גם פה ואנחנו מתחילים להסתכל על זה מהנקודה הזאת גדי.
<יפה זילברשץ: למרות מה שאמרתי, יש לנו את שקף המספריים הידוע הזה שמראה איך יש לנו בתואר ראשון, בתואר שני, בתואר שלישי, בהתחלת הקליטה באוניברסיטה יותר נשים ואפילו שוויון בקליטות ואיך ככל שמתקדמים בעצם בסולם הדרגות המספר של הנשים הולך וקטן.
<יפה זילברשץ: נכנסים לסנאט של אוניברסיטה זה באמת נראה כמעט כמו באוקספורד לפני מאה שנה וזה דבר שלא ניתן לו שהוא ימשיך להיות.
<יפה זילברשץ: היו ועדות מאוד רציניות גם של פרופסור רות ארנון שהייתה נשיאה, וגם של פרופסור רבקה כרמי, נשים ידועות וחשובות שמאוד בחנו את הנושא, נתנו לנו שורת המלצות.
<יפה זילברשץ: אנחנו כבר בוות"ת נמצאים בשלב שבו נושא הנשים נמצא בנייר עבודה עם action items מסודרים ועם mild stones מסודרים שאתם תראו שאנחנו יוצאים לדרך כדי לשפר את הנושא הזה.
<יפה זילברשץ: אני מקווה שבדיווחים בשנים הבאות נוכל לשנות את השקף הזה ולהראות 'זוכרים את השקף שדיברנו כל כך רע, תראו איך הוא נראה היום' זה לא יקרה ביום אחד.
באסל גטאס: כבר אפשר לראות שבדרגת מרצה תהליך הקליטה, אני לשעבר מהאקדמיה יודע להגיד את זה, מרצה כמעט שווה או מתקרבים האחוזים בין הנשים לגברים.
באסל גטאס: מתחיל קצת לגדול למרצה בכיר ואחר כך כמובן לכיוון של פרופסור חבר.
באסל גטאס: אני מניח שבתקופה של עשר שנים שזה לוקח נגיד בין מרצה לבין פרופסור חבר זה ייסגר, אבל צריך לחשוב על משהו שאם אפשר לעודד נשים לסגור את הפער, כי זה פער אקדמי, אין מה לעשות.
באסל גטאס: עד פרופסור חבר זה צריך פרסומים.
באסל גטאס: אפשר לקצר את זה לנשים.
יעקב מרגי: יש סיבות שזה לא מגיע, אתה צריך לטפל בסיבות.
<יפה זילברשץ: לא צריך לקצר את זה לנשים כי הן צריכות להגיע לא על בסיס של קביים, לא על בסיס העדפה.
<יפה זילברשץ: הן מסוגלות, ואני אומרת לך מנסיון כמי ש עשתה את זה, הן מסוגלות לעשות את הדרך הזאת.
<יפה זילברשץ: הנקודה היא רק איך אתה עוזר להן בנקודות שבהן יש להן באמת תקופות קשות, תקופות של הקמת משפחה, משפחה.
מירב בן ארי: בדרך כלל זה האזור של המשפחות - --
<יפה זילברשץ: יש לזה פתרונות.
<יפה זילברשץ: אפשר להכביר על זה מילים, אני יכולה לדבר על זה מכאן עד השנה הבאה, אם תרצו לערוך על זה דיון אנחנו נבוא ונציג לכם את כל תכנית העבודה שלנו בעניין.
<יפה זילברשץ: אנחנו יודעים מה החסמים, נשתדל להסיר אותם ולראות תוצאות.
יוסף ג'בארין: אם דיברנו על נשים, אז כדאי לדבר גם על האוכלוסייה הערבית וגם על יוצאי אתיופיה.
<יפה זילברשץ: זה ביחד.
יוסף ג'בארין: לא, אני אומר אם עשינו כבר פילוג לנשים.
יעקב מרגי: דיברנו על זה בדיון הקודם, אנחנו שואפים להגיע אפילו ברמת הסגל.
יוסף ג'בארין: לא, אני אומר רצוי שנראה גם את ההתפלגות על חתך לאומי.
<יפה זילברשץ: בסדר גמור, גם בתוך הסגלים.
יוסף ג'בארין: כי אנחנו בדרך כלל מדברים על ארבע קבוצות.
יוסף ג'בארין: נשים, אנשים עם מוגבלויות, ערבים, יוצאי אתיופיה וחרדים.
<יפה זילברשץ: נכון, בסדר גמור.
<יפה זילברשץ: כמו שאמרתי, בדרך כלל כשדיברו על הוראה ועל שיפור איכות ההוראה דיברו על הדבר האחרון שכתוב שם, השקעה בהוראה פרונטלית.
<יפה זילברשץ: איך המורה מלמד יותר טוב, איך הקורס שלו יותר מעניין ואיך הוא צריך להתלבש איך הוא צריך לעמוד, מה הוא צריך לעשות, כמה לדבר כמה לשתף.
<יפה זילברשץ: אבל איך אני אומרת, יש דברים כאלה.
<יפה זילברשץ: כישורי הוראה זה דבר שאתה נולד איתו ואתה יכול לשפר אותו עד רמה מסוימת.
<יפה זילברשץ: אתה לא יכול לעשות עם האמצעים האלה מהפיכה שתהפוך את החיים לגן עדן לסטודנטים.
<יפה זילברשץ: אבל אתה יכול לעשות דברים אחרים מעולם אחר.
יעקב מרגי: היום בגלל צוק העתים אפשר לראות מרצים שיש להם קשיים קשים בשפה והם עומדים בכיתה שנה שלמה סטודנט מתייגע ללמוד את הפיזיקה שלו, את המתמטיקה שלו והוא נושר ולא יודעים למה הוא נושר.
יעקב מרגי: או עושה מועד ב' ומועד ג'.
<יפה זילברשץ: לכן אמרתי, התחלתי מהסוף שזה הפחות חשוב.
<יפה זילברשץ: אני עוברת לשני הדברים האחרים.
<יפה זילברשץ: אני מתחילה עם מעבדות חדשנות ויזמות לסטודנטים, דברים שקיימים בעולם ויש להם ניצנים באוניברסיטאות ומוסדות שהם מתקדמים וחושבים על הסטודנט, אנחנו לוקחים על עצמנו לפתח את הנושא הזה, לקחנו אפילו אדם לשנה בתור פרוייקטור שפשוט בין המוסדות ויוודא איך בעצם אנחנו יכולים לתמרץ את העובדה שהלימודים יהיו לא רק פאסיביים אלא גם אקטיביים, שסטודנט שיש לו רעיון נהדר, ועל הרעיון הזה בשנות הלימודים שלו הוא יכול לשבת במעבדה שהאוניברסיטה נותנת לו, עם כיסא ומשרד ומחשבים ועם סטודנטים שהוא יכול לפגוש שיכולים להעשיר אותו ועם מרצים שיכולים לדבר איתו ובעצם לתת לו רעיונות, איך האוניברסיטה עוזרת לו בתקופה הזאת.
<יפה זילברשץ: אני חושבת שזה ישנה את החוויה הלימודית.
<יפה זילברשץ: שוב, לא כל הסטודנטים יוכלו לעבור את זה מהיום הראשון, אבל צריך ללכת לכיוון הזה.
יעקב מרגי: אם מדברים על מעבדות וחדשנות, אני סיירתי בכמה אוניברסיטאות וראיתי מעבדות זוועה.
<יפה זילברשץ: אתה מדבר על מעבדות חוקרים, אני לא מדברת על זה.
<יפה זילברשץ: אני מדברת על להקים נגיד האנגר כזה גדול כמו שאתה רואה בהייטק שאתה יושב שם ואומר לסטודנט בוא תשב, כל המרצים באים, מדברים איתך.
יעקב מרגי: ובכל זאת, נתתם את דעתכם על מעבדות מחקר?
<יפה זילברשץ: כן.
<יפה זילברשץ: חלק מהתקציב שלנו הוא לבינוי במחשבים ושיפוץ הישן.
<יפה זילברשץ: הנקודה הבאה היא דבר שהוא כבר החל בפועל ואלה דברים שעם גלעד מהתאחדות הסטודנטים בזמנו דיברתי לפני שנכנסתי לתפקיד וברגע שזה קרה אמרתי "אתה רואה גלעד, דיברנו וזה ישנו".
<יפה זילברשץ: יש לנו פרויקט ענק לנושא של ההוראה הדיגיטלית המקוונת.
<יפה זילברשץ: אפשר לדבר על זה בלי סוף, למעשה זאת יוזמה שמדברת גם על קורסים שאתה מעלה אותם על פלטפורמות בינלאומיות ובעצם ישראל הופכת להיות רלבנטית וגם על הנגשה לאוכלוסייה המקומית בכל ההיבטים שלה.
<יפה זילברשץ: הכל קורא הראשון שלנו היה מן טסט על הבינלאומי, ממש היום בשבע בבוקר יצאתי מהבית כדי לשבת שעתיים ולקרוא את הקול קורא השני והשלישי שמדברים על עוד שלושים קורסים שא נחנו נותנים למוסדות, הקמנו מנגנונים שבוחנים את האיכויות ואת ה דברים והכל, אני חושבת שכאן אנחנו נהיה בתאוצה.
<יפה זילברשץ: זאת אומרת ONCE התנענו את זה והמערכת יודעת איך לעשות את זה, אנחנו גם במל"ג נדבר על זה, נסדיר את זה, בקיצור הפרויקט יצא לדרך ואנחנו ממש, בעיצומו.
<יפה זילברשץ: אלה הקורסים הראשונים שנבחרו, בר אילן, חיפה, טכניון, בן גוריון, בן גוריון, חולון, שנקר, תל אביב, תל אביב, היו 23 קורסים, תשעה נבחרו לפי קריטריונים של איכות, פתוח לכל המוסדות האקדמיים וכך יהיה גם הלאה.
<יפה זילברשץ: הנושא הבא שאני רוצה לדבר עליו הוא נושא של תשתיות המחקר.
<יפה זילברשץ: כאן חילקנו את התשתיות לשקף שמנחם כבר מכיר, לציוד אישי, ציוד מוסדי, תשתיות לאומיות ולתשתיות לאומיות מערכתיות.
<יפה זילברשץ: אני רוצה להתמקד באחרון שבו באנו ואמרנו בעשור הקודם המדינה בצורה מאוד חכמה השקיעה בפרויקט ענק שנקרא ננו טכנולוגיה, השקיעה בתשתיות ואז מוסדות רצו והביאו עוד כספים, אני חוזרת על מנטרה שאמרתי כבר הרבה פעמים, אוניברסיטת בר אילן שאני באה ממנה, שאתם יודעים, האוניברסיטה מתחזקת, היא אוניברסיטה שלא יכלה להיות במקום שהיא נמצאת בו היום בלי הפרויקט של הננו טכנולוגיה ואנחנו שאלנו את עצמנו מהו הפרויקט הבא מבחינת ההשקה, אנחנו יכולים לעזור לתלמידים ולהביא את האוכלוסיות והכל, אבל כמו שאמרתי בתחילת דבריי יש לנו אתגר מאוד גדול לוודא שמדינת ישראל נמצאת בקדמת המחקר.
<יפה זילברשץ: מה אנחנו עושים בשביל זה?
<יפה זילברשץ: עשינו מסע ארוך, מנחם היה שותף לו וכל נשיאי האוניברסיטאות וכל סגני הנשיא למחקר ומדענים מהאקדמיה למדעים ומיפינו ארבעה תחומים מחקריים מבחינת מוקדי מחקר מובילי שינוי.
<יפה זילברשץ: הנושא מה שהיה פעם ביולוגיה, מדבר על מחקר ברפואה מותאמת אישית, הפיזיקה החדשה מדברת על קוואנטום פיזיקס, הכימיה מדברת על מדע החומרים וזה ממש המשך ישר של הננו טכנולוגיה וכמובן על הפרק תמיד מדעי היהדות, הרוח והחברה שיש לנו אליהם גם פרויקטים מיוחדים.
יעקב מרגי: לא צבעתם אותם באדום?
יעקב מרגי: בוא נשים דגש באמת על מדעי הרוח.
<מנחם בן ששון: שמו 100 מיליון עם תכנית ענק.
<מנחם בן ששון: גם אנליזה וגם דברים עם - - -
באסל גטאס: נעלמה הננו טכנולוגיה.
<יפה זילברשץ: לא נעלמה הננו.
<יפה זילברשץ: זה המשך.
<יפה זילברשץ: הקוונטום ותורת החומרים זה ההמשך המודרני של הננו.
<יפה זילברשץ: זאת אומרת זה עוד שלב בפיתוח שלהם.
<יפה זילברשץ: אם אנחנו לוקחים את השקף הזה, השקף הזה אומר את הדבר הבא, בעולם כמעט עד ה יום ישב אדם ליד המחשב שלו וחקר.
<יפה זילברשץ: במדעים המדויקים שזה מדעי הטבע, הכימיה והמתמטיקה והכל, הרבה מאוד מהממצאים שאתה מוצא במעבדות שלך אתה לא משתמש בהם.
<יפה זילברשץ: ולכן מה שקורה בעצם אם זה נמצא על המחשב ואתה לא משתמש ואף אחד לא משתמש, עשית המון מחקר בהמון כסף והוא בעצם הזבל.
<יפה זילברשץ: ואז בעצם אתה מגיע למקום שאתה בא ואומר רגע, אולי נעשה משהו אחר.
<יפה זילברשץ: אולי כשאני עושה את כל הממצאים שלי במקום להשאיר אותם על המחשב שלי אני אפתח אותם, הרי היום יש עננים טכנולוגיים ויש מחשבי על ואם אני אפתח אותם לכולם בעצם יכול להיות שזבל של אחד יכול להיות אוצר של האחר, יכול להיות שאני דיסציפלינרי.
<יפה זילברשץ: יכול להיות שאני עושה נגיד פילוסופיה, אבל יש איזו תובנה במתמטיקה שמישהו מצא שיכול להיות, אני כבר מצאתי אנשים יושבים בפיזיקה ופילוסופיה במנזה של בר אילן ומדברים ביניהם על שיתופי פעולה בדברים.
<יפה זילברשץ: למה בעצם שאנחנו לא נלך ולא נפתח את הכל.
<יפה זילברשץ: בואו נחזור לשקף הקודם.
<יפה זילברשץ: ניקח את כל הנושאים האלה שאמרנו ובוא נחקור אותם אחרת, אנחנו נחקור אותם בצורה הרבה יותר פתוחה אבל תבינו מה קורה באופן עקיף.
<יפה זילברשץ: אני לא יכול לעשות שימוש במחקר הפתוח אם אין לי מדעי מחשב סופר-סופר מתוחכמים ועמוקים, זאת אומרת שבאופן עקיף היום ההשקעה שלי בתשתיות צריכה להיות במקביל גם בתשתיות של מיחשוב מה שאומר שאני צריכה לקחת את הכסף ובעצם לתת אותו רק אם מישהו יודע לעשות את הדברים החדשים שיכולים להפוך את מדינת ישראל למעצמה ענקית בנושא של המיחשוב והביג דאטה, והקומפיוטר סאיינס במובן המאוד רחב שלהם.
<יפה זילברשץ: זאת תכנית גרנדיוזית, אני יודעת שכשאמרתי אותה, אמרתי עשינו ננו טכנולוגיה והצלחנו, אנחנו יודעים גם לעשות את זה.
יעקב מרגי: איך העולם מסתכל על זה?
<יפה זילברשץ: זו תחילת החדשנות גם במקומות שונים בעולם, להסתכל על הדברים בצורה כזאת.
יעקב מרגי: חושבים על הכיוון?
<יפה זילברשץ: חושבים על הכיוונים האלה, אבל לנו יש תיעדופים בדברים האלה ואני אסביר במה.
<יפה זילברשץ: קודם כל בעניין שיש לנו מדעי מחשב מדהים ויש לנו עכשיו הרבה כסף לעשות מדעי כסף עוד יותר מדהים, אבל גם בתחום הרפואה המותאמת אישית כמות הידע שנמצאת אצלנו בגלל חוק בריאות ממלכתי וקופות החולים וכל הידע שישנו, היא מקדימה, אולי שנייה בעולם בכלל.
<יפה זילברשץ: אז אם אנחנו תופסים את הדבר הזה ואנחנו רצים איתו קדימה ואנשים שעוסקים בזה, גדי יודע, נושפים לי בעורף כל הזמן אני מצלצלת 'גדי, כמה לזה כמה לזה' אני משתגעת בגלל שהשטח כבר דוחף לעשות את זה כמה שיותר מהר מהיום למחר ואני אומרת 'רגע תעצרו, אני צריכה לראות מה למי' אז באמת יש לנו כאן פרויקט שהולך להפוך את המדינה מבחינה מחקרית למשהו באמת, מציון תצא תורה.
יעקב מרגי: עד היום אדם עשה מחקר, הצליח, מפרסם אותו.
<יפה זילברשץ: שומר כל מה שהוא לא נגע.
יעקב מרגי: מה שהוא לא נגע, מה עשה עם זה?
יעקב מרגי: זה לא מופיע בשום דאטה?
<יפה זילברשץ: זרק.
<יפה זילברשץ: לא מופיע בשום מקום.
<יפה זילברשץ: לא מופיע בשום דאטה.
<יפה זילברשץ: לכן המהפכה כאן היא מהפיכה קונספטואלית.
<יפה זילברשץ: אפשר לדבר עליה המון אבל אני חושבת שהשקף הזה פשוט מלמד בצורה הכי פשוטה מה אנחנו הולכים לעשות, זה נושא הכי מופשט שמוצג בצורה הכי פשוטה וכל המערכת מגוייסת, מנחם.
<יפה זילברשץ: אני מדברת איתך, אני מדברת עם כל אחד אחר.
<מנחם בן ששון: בכל המערכת בכל הפקולטות בכל המחלקות.
<יפה זילברשץ: בכל המערכת, בכל הפקולטות, בכל המחלקות, ובאקדמיה למדעים ואתה לא הולך למקום אחד ואומר רגע, מאיפה באת, אומרים 'וואו נכון, זה מה שאנחנו צריכים לעשות'.
<יפה זילברשץ: אז אנחנו כבר ממש ביציאה לדרך לעבודה על הדברים האלה.
באסל גטאס: זה מתוקצב?
<יפה זילברשץ: זה מתוקצב.
<יפה זילברשץ: בתוך מסגרת תשתיות מחקר.
<יפה זילברשץ: לכן אני אומרת בתוך התשתיות כמה אתה נותן לקוונטום, כמה לרפואה.
<מנחם בן ששון: חצי מיליארד.
באסל גטאס: הכסף הוא תחרותי?
<יפה זילברשץ: הכסף תחרותי לגמרי, אין כסף לא תחרותי.
<יפה זילברשץ: דבר נוסף, היינו ביום חמישי האחרון בפורום "תל"ם" שזה פורום תשתיות לאומיות למדע והצגנו את הפרויקט הזה לשותפים במשרד הכלכלה ובמשרד המדע, ובמפא"ת של משרד הבטחון וכולם אומרים "וואו, תשלחו לנו את האנשים, אנחנו רוצים להתחיל לעבוד".
<יפה זילברשץ: ממש, מהיום למחר, אומר לי ההוא ממפא"ת, "מתי מתחילים לעבוד?".
באסל גטאס: אבל המכללות לא - - -
<יפה זילברשץ: אני לא מסכימה לגמרי, הכל פתוח להכל.
<יפה זילברשץ: התשתיות הכבדות של קוונטום וכל הדברים כמו בננו טכנולוגיה כרגע לא רלבנטיות למכללות אבל להרבה מאוד מהדברים יהיו קולות קוראים לכספי מחקר וקולות קוראים במדינת ישראל לכספי מחקר פתוחים לכל החוקרים בכל המוסדות להשכלה גבוהה.
באסל גטאס: כולל במו"פים אזוריים?
<יפה זילברשץ: כמו אירופה וכל הדברים האלה?
באסל גטאס: בישראל.
באסל גטאס: יש 11 מרכזים כאלה.
<יפה זילברשץ: אלה בוודאי, כמו מגדל וכל אלה.
באסל גטאס: אלה מתחרות על הכסף התחרותי?
<יפה זילברשץ: בוודאי.
באסל גטאס: בוות"ת?
<קריאה: היום הם מתחרים.
באסל גטאס: אין להם סיכוי רב כמובן.
<יפה זילברשץ: לא, זה לא נכון, הם זוכים.
<יפה זילברשץ: יש שינוי מאוד מאוד גדול.
באסל גטאס: אני ייסדתי אחד מאלה, נקרא מו"פ אזורי אגודת הגליל הוא הטוב ביותר בארץ.
באסל גטאס: אני לא חושב שפעם זכינו במענק מות"ת.
באסל גטאס: אבל זכינו במענקים טובים, כולל בינלאומיים.
<יפה זילברשץ: משרד המדע.
יעקב מרגי: אולי אתה טוב במחקר וגרוע בגיוס משאבים.
באסל גטאס: זה לא גיוס אדוני, זה לא גיוס.
באסל גטאס: בגיוס כספים - - - זה תחרותי.
יעקב מרגי: זה לא רק פילנתרופיה.
יעקב מרגי: גם לקחת ממשרדי הממשלה במבחני תמיכה.
באסל גטאס: זה תחרותי ברמה - - -
<יפה זילברשץ: הבינלאומיות – יש לנו כמו שאמרתי בינלאומיות, בסך הכל היא יכולה ללכת, שוב, אני אלך מהסוף להתחלה, כמו להקים מוסדות ישראליים בחו"ל מה שהטכניון עשה לדוגמה בסין ובארצות הברית, הרבה מאוד שת"פים מחקריים, שאנחנו כבר בהרבה מאוד קרנות בינלאומיות כמו בהורייזן וכולי, אבל אנחנו לקחנו על עצמנו בעצם את החלק שמופיע בפרק הראשון, וזה לקחת בשנים הקרובות ולהפוך את מדינת ישראל למדינה אטרקטיבית לסטודנטים זרים בתוך המוסדות להשכלה גבוהה.
<יפה זילברשץ: אנחנו רואים פה ושם מוסד שעושה את זה, אנחנו רואים פה ושם אוכלוסייה שעושה את זה, אבל יש לנו אוכלוסייה פוטנציאלית עם הרבה מאוד יעדים לאומיים סביב הדבר הזה.
<יפה זילברשץ: יש לנו אוכלוסייה יהודית שאני חושבת שהצלתו של העם היהודי יהיה אם הבנים שלו יבואו ללמוד.
יעקב מרגי: פה עומדים ואומרים הייתי ב-MIT, הייתי בהארוורד, השאלה אם בחו"ל יעמדו ויגידו - - -
<יפה זילברשץ: יגידו הייתי באוניברסיטה העברית, הייתי בטכניון.
<יפה זילברשץ: אנחנו באמת רוצים, עשינו הרבה מאוד מחקר והעברנו אותו בחשיבה של מל"ג וות"ת.
<יפה זילברשץ: עשינו אותו בעבודה של מל"ג ובוות"ת והעברנו תכנית עבודה מאוד מאוד יפה בנושאים האלה.
<יפה זילברשץ: אנחנו מאמינים שבסוף שש שנים, כמו שנאמר כאן, ישבו אנשים בעולם ויגידו בגאווה מאוד גדולה 'אני את ההשכלה שלי קיבלתי במדינה' אוכלוסיות יהודיות שמאוד חשוב לנו בהקשר הזה ויש לנו כבר ניסיונות בפיילוטים של אוכלוסיות מהמזרח הרחוק של סטודנטים שלמדו כאן מסין ומהודו וממקומות אחרים במזרח, ואנחנו מאוד מקווים שהתכנית הזאת תהיה גם כן משהו שהוא מאוד חיובי להתפתחותה של מדינת ישראל.
מירב בן ארי: הבינתחומי עושה את זה נהדר.
מירב בן ארי: מכל העולם, סטודנטים בלי קשר ליהודים לא יהודים, מגיעים, לומדים כאן, וזה לא רק הלימודים זה כל המעטפת, זה תנאי הקבלה, קורסים באנגלית.
<יפה זילברשץ: נכון מאוד.