GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יפה זילברשץ: הדבר הראשון שאנחנו עושים בהקשר הזה, זה שיהיה לנו אתר שיושק בסוף החודש שייקרא Study in Israel, קודם כל ייתן לעולם את המידע של מה שקיים כאן עם אפשרות להירשם, עם טפסים, עם לינקים לתוך המוסדות, כדי שיתחילו לראות בכלל בעולם מה קיים כאן.
מירב בן ארי: זה מדהים שלנו יש כל כך הרבה ישראלים שהולכים ללמוד בחו"ל ועד היום לא הייתה בכלל את האפשרות לחבר'ה מחו"ל לבוא וללמוד כאן.
<יפה זילברשץ: באמת שמנו את זה כאחד מחמשת היעדים של התכנית שלנו ואנחנו מאוד מקווים להצליח בדבר הזה.
<יפה זילברשץ: תודה.
יעקב מרגי: רבותיי, אני רוצה לפתוח את הדיון.
יעקב מרגי: שמענו את הדברים מפי פרופסור יפה זילברשץ, יושבת-ראש הוות"ת, אני חושב שהדברים פחות או יותר מלמעלה חופפים ותואמים את הרצונות והאתגרים של החברה הישראלית בפרט וכל האקדמיה בכלל, אבל נצטרך לראות איך פורטים את זה, איך עושים את זה.
יעקב מרגי: השאלה אם יש לכם אבני דרך לבחינה.
יעקב מרגי: איך אתם הולכים לעקוב שאכן לא נמצא את עצמנו בתשע"ט מסתכלים אחורה ו - - -
<יפה זילברשץ: חס ושלום.
<יפה זילברשץ: אנחנו התחלנו לעבוד על כל אחד מהנושאים בצורה מאוד מסודרת, בחול המועד גדי ואני כבר בגלל הדבר הזה שאתה אומר איך נמצא את עצמנו בתשע"ט ישבנו כבר לראות את כל המערכת, התחלנו לעבד מבחינת התכניות הפנימיות שלנו מה אנחנו מטילים על כל אחד מהאנשים, ובמקביל איזה ועדות חיצוניות אנחנו צריכים להקים כדי שהעסק יותנע, זאת שנת ההתנעה.
<יפה זילברשץ: אין מצב שלקראת השנה הבאה אחד מהנושאים שמופיעים כאן לא יהיה עם תכנית מאוד מסודרת עם MILD STONE.
יעקב מרגי: את יודעת שביובל שנים, האוצר יגנוב לכם חומש אחד כי כל חומש הוא שש שנים.
<שלמה פשקוס: לא מהוות"ת, הוות"ת יידע לשמור.
<יפה זילברשץ: אנחנו שש שנים בהגדרה בתוך הדברים האלה, אני רוצה רק כדי להניח את דעת השומעים לשאלה המאוד חשובה שלך, צריך להבין שהתכנית הזאת בעצם מורכבת משלושה רבדים.
<יפה זילברשץ: יש לה רובד אחד שהוא בעצם המשך של תכניות קיימות אז במובן הזה נגיד לקחנו את נושא הערבים, יש לנו מנגנון, לקחנו את נושא החרדים, שם יש עוד עבודה על מנגנון אבל אנחנו יודעים פחות או יותר מה הדרך שלנו, אז במובן הזה זה המשך ולראות שהכל עובד בסדר.
<יפה זילברשץ: יש לנו תכנית נוספת, יש לנו רמה נוספת של דברים, למשל ניקח את הנושא של נשים כדוגמה.
<יפה זילברשץ: זה נ ושא שהיו עליו ועדות וכל החסמים ברורים אז היכולת שלנו מהיום למחר לבנות את תכנית העבודה עם אבני הדרך היא קלה.
<יפה זילברשץ: יש נושאים כמו נושא התשתיות וכולי ששאלת ההתנעה של הדבר הזה צריכה לקחת יותר זמן.
<יפה זילברשץ: אלה דברים שכשאנחנו עבדנו עם משרד האוצר ובנינו את התכנית, הם גם היו מודעים להם ולכן גם החלוקה של המשאבים היא בפרופורציה לסבירות של יכולת הביצוע, אבל היא בוודאי מדברת איתם מהיום הראשון.
יוסף ג'בארין: תודה יפה וגדי.
יוסף ג'בארין: אני אגיד דברים כלליים.
יוסף ג'בארין: אני רוצה להגיד בכנות, אני כבר שנה וחצי בכנסת, זו אולי ההצגה הכי אופטימית ששמעתי עד עכשיו בכנסת.
<מנחם בן ששון: אתה יכול גם להגיד הכי מקצועית.
יוסף ג'בארין: הכי מקצועית.
יוסף ג'בארין: משפטים כמו "יש לנו מספיק כסף", "יש הרבה כסף", "יש יעדים ברורים" ו"יש מגמת עלייה", אנחנו לא כל כך רגילים בהם.
באסל גטאס: אבל פה לא מוזכר אף מספר.
באסל גטאס: אף שקל לא מוזכר.
יוסף ג'בארין: אני רוצה לקוות שבאמת הדברים יימשכו כך, אני שמח שאנחנו יושבים אחרי שהסתיימו העיצומים באוניברסיטה העברית כך שבאמת זה נראה מבטיח.
יוסף ג'בארין: לגבי תכנית החומש בחברה העברית, לא נכנסנו לזה אבל אני מבין כמובן שיש גידול משמעותי בתקצוב לתכנית הזאת.
<יפה זילברשץ: מאוד משמעותי, מאות מיליוני שקלים.
יוסף ג'בארין: אני חושב מה שעובד ומצליח אז כנראה שאפשר באמת לפתח אותו.
יוסף ג'בארין: אבל אני רוצה להגיד שזו בהחלט דוגמה טובה לכך, כשאומרים שאנחנו לא עושים משהו מיוחד, אנחנו מתייחסים לכולם באופן שוויוני אבל זה השוויון הפורמלי שבאמת לא מצליח לפרוץ דרך ולקדם קבוצות מוחלשות אבל כשיש התאמה לצרכים הייחודיים של אותה אוכלוסייה, אפשר לראות שיש תוצאות ואני רואה בהחלט שיש תוצאות.
יעקב מרגי: חומר למחשבה למשרד החינוך להעתיק את השיטות, מה שדובר עליו בדיון הקודם לגבי האוכלוסייה.
יוסף ג'בארין: אני מניח שיהיו לנו עוד דיונים בהמשך השנה גם על פרטי התכנית הזאת כי אנחנו מלווים אותה, יש הרבה קשיים גם בתחומים שהם מחוץ לתכנית, פסיכומטרי והגבלות גיל וכדומה.
יוסף ג'בארין: אני לא אכנס לזה עכשיו, אלה נושאים שנשמח כמובן לדבר עליהם.
יוסף ג'בארין: רציתי להפנות את תשומת לבכם לעניין מאוד חשוב שמתרחש לפחות במה שקשור לאוכלוסייה הערבית, העובדה שהיום אנחנו מדברים על יותר מ- 10,000 סטודנטים ערבים שלומדים במוסדות להשכלה גבוהה לא בארץ שזה כולל את האוניברסיטה האמריקאית בג'נין, באל-נג'אח בשכם, בירדן מדברים גם על אלפים.
באסל גטאס: לפחות 20,000.
יוסף ג'בארין: הנוף של ההשכלה הגבוהה משתנה באופן מאוד דרסטי ואני לא רואה שיש איזה שהוא גוף שרואה את זה ברמה התכנונית וברמה של בקרה, מה עושים עם זה.
יוסף ג'בארין: כי כל התכניות שלנו ושלכם כרגע מסתכלות על המוסדות האקדמיים בישראל, כמעט ואין התעסקות בהשכלה הגבוהה מחוץ לישראל לכן אני חושב שזה משהו שמצריך חשיבה כי זה חלק אינטגרלי מהנוף, זה ישפיע על כל מבט ההשכלה הגבוהה, למרות העליה שאנחנו רואים במספר הסטודנטים הערבים, ברמה של אחוזים, הסטודנטים הערבים אפשר להגיד, נוהרים למוסדות ההשכלה הגבוהה מחוץ לישראל וזה משנה קצת את התמונה, אני לא בטוח שיש לנו תמונה כוללת כאן ואנחנו צריכים את העזרה שלכם בהיבטים המקצועיים והתכנוניים איך מתייחסים לזה, חלק מהדברים למשל מה עושים עכשיו עם מאות אם לא אלפי רוקחים שחוזרים ורופאים וכדומה, אלה נושאים שלדעתי יהיה קשה להתמקד רק בהשכלה הגבוהה בישראל, צריך לתת אולי את הדעת על התמונה היותר רחבה.
מירב בן ארי: אני לא רוצה לבזבז את הזמן, אני רק רוצה לברך על תכנית החומש החשובה הזאת.
אוסאמה סעדי: אדוני היושב ראש תודה על הדיון ופתחתי ואמרתי שלפעמים דיונים במסגרת ועדות, אומרים 'לא חשוב' היום גם שמענו, יש חבר כנסת שאמר שכל הדיונים בוועדות לא חשובים.
מירב בן ארי: אין דבר כזה.
מירב בן ארי: בטח לא בוועדה הזאת.
יעקב מרגי: תשאל את פרופסור יפה זילברשץ כמה חשוב הדיון.
אוסאמה סעדי: לכן אני אומר, עובדה שאנחנו נמצאים פה שלושה חברי כנסת ואפילו היו ארבעה מהרשימה המשותפת, לשמוע את הסקירה הזאת, היא מעידה וגם היום בבוקר היינו בוועדת ביקורת המדינה.
באסל גטאס: כמה היו מהליכוד פה?
אוסאמה סעדי: אני מברך על הצגת התכנית הרב שנתית ומברך על המאמצים שעשיתם לפתור את השביתה שהייתה כבר כמה ימים באוניברסיטה העברית.
<יפה זילברשץ: זה לא אנחנו לבד, מגיע לאוצר גם הרבה ברכה.
אוסאמה סעדי: הייתי יושב ראש התאחדות הסטודנטים ואכפת לנו מעניין הסטודנטים, גם חברי דוקטור ג'בארין היה יושב ראש התאחדות הסטודנטים וגם באסל היה בטכניון.
אוסאמה סעדי: מבחינת המספרים הכלליים, זה שהיום מעל 60% במכללות ופחות מ-40% באוניברסיטאות זה צרך להדליק נורה אדומה.
<יפה זילברשץ: הוא צריך להדליק נורה, לאו דווקא אדומה, נורה למחשבה.
אוסאמה סעדי: אני חושב שגם נורה אדומה.
אוסאמה סעדי: אם הרבה סטודנטים, עשרות אלפים הולכים למכללות ומשלמים שכר לימוד גבוה ביותר והשמיים לא נפלו, כפי שאמר היושב ראש, השמיים לא נפלו.
<יפה זילברשץ: סליחה, עשרים מכללות מתוקצבות.
<יפה זילברשץ: העניין שאומרים מכללות ומיד אחרי זה אומרים 'סטודנטים משלמים הרבה כסף' הוא לא מדויק.
<יפה זילברשץ: עשרים מכללות.
יעקב מרגי: עדיין לבודד את הלא מתוקצבות.
<יפה זילברשץ: הלא מתוקצבות זאת אומרת, מתוך כל הלומדים 10%, 7%, המסה המאוד גדולה של המכללות זה המכללות המתוקצבות ומשלמים שכר לימוד אוניברסיטאי.
<יפה זילברשץ: אפשר לעורר דיון על הפרטיות אבל אני חושבת שהפרופורציה - - -
אוסאמה סעדי: הפילוח שאת אומרת, פרופסור יפה, הוא חשוב.
<יפה זילברשץ: זה מה שאני אומרת, לכן המידע המאוד חשוב, אני חושבת שהמילה 'מכללות עולות המון כסף' על אוטומט צריכה להיפסק, היא לא מדויקת.
<יפה זילברשץ: אנחנו מתקצבים עשרים מכללות ולומדים בהן עשרות אלפי תלמידים, אם לא מאות.
אוסאמה סעדי: פרופסור יפה, אני קושר את זה לנתון שהתחיל חברי דוקטור ג'בארין.
אוסאמה סעדי: יש היום אלפים רבים אם לא יותר מ-20,000, 25,000 סטודנטים שלומדים בין אם זה ברשות הפלשתינית, בין אם זה בירדן, בין אם זה בחו"ל, רומניה, גיאורגיה, ארמניה, ויש המון בעיות שם.
אוסאמה סעדי: אני למדתי פה, ואני את ילדיי כבר גם מלמד פה, בתי עורכת דין, השניה הלכה ללמוד רפואה באל נג'אח, היא כבר שנה שישית.
אוסאמה סעדי: אני רוצה שהיא תלמד פה, עדיפות א' שהיא תלמד פה.
אוסאמה סעדי: לכן איך אתם ואיך אנחנו בונים פה שכל הסטודנטים האלה, לא כולם, אבל אחוז גדול, שיבואו וילמדו פה.
אוסאמה סעדי: זה המבחן שלנו.
אוסאמה סעדי: שמענו פה את פרופסור בן ששון, איך אנחנו באוניברסיטה העברית, לא רק ש-23,000 סטודנטים ומתוכם כ-2,000 סטודנטים ערבים, אלא איך אני יכול להביא לאוניברסיטה העברית ולאוניברסיטת תל אביב ולטכניון עשרות אלפים.
<יפה זילברשץ: ברור.
באסל גטאס: אני מודה לך על המצגת היפה.
באסל גטאס: אמנם ראיתי שלא דיברתם על כסף כאן, כנראה זה יבוא לוועדת הכספים.
יעקב מרגי: דיברנו על כסף בעמוד הראשון.
יעקב מרגי: דיברנו, שאלנו, דיברנו על מגמות.
<מנחם בן ששון: דיברנו על כסף, על הרבה כסף.
באסל גטאס: אבל זה יבוא לוועדת הכספים כחלק מהתקציב השנתי, תקציב 2017-2018.
באסל גטאס: אני רוצה לשאול ותוך כדי לתהות ותוך כדי לתת את האינפוט שלי.
באסל גטאס: היה מכרז על הקמת מכללה חדשה, אוניברסיטה.
באסל גטאס: מה קורה עם זה?
באסל גטאס: אני יודע שהמכרז יצא לדרך, היו מועמדים, והאם הוות"ת רואה בזה כ-MILD STONE, או כאקט אסטרטגי לקידום ההשכלה הגבוהה והאם אתם מודעים לעניין המכללות לחינוך ומצבן ולעובדה שיש 15,000 בוגרים של אותן מכללות שמחכים ומחכות בעיקר לתפקיד מורים ושהתפקיד הזה מבושש לבוא אחרי שנים על גבי שנים, ועשרות האלפים האלה, בהערכה גסה שלי , 15,000, אין מי שמסתכל עליהם מערכתית, אלה אנשים שהושקעו בהם שלוש שנות חינוך והן יושבות בבית ואחר כך מדברים על תעסוקת נשים ערביות ואי השתלבות במשק.
יעקב מרגי: לכן אני חושב, שהכניסה לוות"ת תועיל בקטע הזה.
באסל גטאס: אני מבקש גם לחשוב על איך ות"ת יכול להיות אקטיבי ולעשות לאנשים האלה.
באסל גטאס: זה נמצא בתחומים נוספים, לא רק בהוראה.
באסל גטאס: כח אדם ענק שאפשר לעשות לו הסבות מקצועיות בשנת לימוד אחת לכיוונים שנדרשים במשק כמו סיעוד, ודברים נוספים.
באסל גטאס: כפי שאמרו חבריי, אני לא יודע כמה יהודים, אני פוגש גם יהודים בחו"ל שלומדים רפואה והולכים להנדסה, באירופה וכל הארצות.
באסל גטאס: יש לכם הארכה כמה?
באסל גטאס: ראיתי שבשנה האחרונה היו 200,000 סטודנטים.
באסל גטאס: כמה אחוזים הם משכבת הגיל?
באסל גטאס: וכמה, אם יש לכם, אם אין לכם אני מציע שתעשו סקר, כמה עשרות אלפי סטודנטים ישראליים לומדים בחו"ל, ביניהם לדעתי לפחות 20,000 ערבים.
באסל גטאס: במולדובה, אם לסבר את האוזן שלכם, באוניברסיטה אחת בקישנייב יש 2,000 סטודנטים ערבים מישראל, כך אמר לי הרקטור השבוע, שלומדים רפואה, רפואת שיניים ורוקחות.
באסל גטאס: אחוז ההצלחה שלהם בבחינת הרפואה כשהם חוזרים לכאן לצערי, 25% בלבד.
באסל גטאס: כש-75% הופכים להיות מובטלים.
באסל גטאס: זה מצד אחד אתגר, מצד שני לדעתי זה נכס כלכלי.
באסל גטאס: השאלה אם אנחנו יכולים ואם אתם מוכנים לתמוך באותם סטודנטים שלומדים בחו"ל בדרך עקיפה.
באסל גטאס: אני וחבריי חושבים להגיש הצעת חוק על לתת פטור ממס הכנסה או מדרגת מס לנשים.
באסל גטאס: לגבי האוניברסיטאות שאתם מממנים, הנושא של ייצוג הולם של ערבים בסגל, זה סיפור שאנחנו מכירים הרבה שנים, אבל לא פחות חשוב מזה ייצוג הולם בדרג - - -
יעקב מרגי: בסגל יש ייצוג הולם רק לסגל, התזוזות שם כמעט ולא קיימות.
באסל גטאס: אבל גם, אדוני היושב ראש, אני שומע על מכללת גליל מערבי שהיא מכללה מתוקצבת, 50% מהסטודנטים ערבים, ויש בה שניים-שלושה מרצים.
באסל גטאס: זה משהו מדהים.
באסל גטאס: כמה אחוז עובדים בסגל האדמיניסטרטיבי, עובדים שהם לא עובדי הוראה באוניברסיטאות.
באסל גטאס: מי שאחראי על הכסף צריך גם שתהיה לו דעה בעניין הזה.
יעקב מרגי: רם שפע בבקשה.
רם שפע: שלום לכולם, זה הדיון הראשון שלי כיושב ראש ההתאחדות אבל כיון שהייתי סגן שנתיים אני מכיר את המטריה די טוב.
יעקב מרגי: אתה לא מתרגש?
רם שפע: שמח להיות פה אבל לא מתרגש.
רם שפע: באמת קודם כל יפה הציגה את זאת היטב, יש תכנית בעיני מרשימה, אמרתם, הכי מקצועית, טובה, מקיפה שמכילה בתוכה הרבה דברים, אנחנו גם כמובן מכירים אותה ושותפים להרבה תהליכים שנרקמו כדי לממש אותה ואני מקווה גם שהדברים יצאו לדרך.
יעקב מרגי: נראה לי שהתכנית הזאת תוריד את השיעמום שהופיע בדו"ח הסטודנטים.
רם שפע: אל תדאג, אני כבר אגיד גם את הדברים שחסרים.
רם שפע: הדיון שהיה פה מקודם, שאמנם לא הצלחתי להגיע אליו אבל אני חושב שהדוגמה של סטודנטים יוצאי אתיופיה היא דוגמה מעולה לצורך אמיתי שהורגש היטב בשטח ושכולם מודעים אליו ולכן יש תכנית יפה, מקיפה, עכשיו צריך לראות גם שנצליח יחד לממש אותה ולהפוך אותה למשהו שקורם עור וגידים.
רם שפע: כנ"ל גם לגבי בינלאומיות ומחקר, ואני אומר, יש הרבה התפתחויות יפות בתוך התכנית.
רם שפע: יפה נגעה בזה בעדינות, אני חושב שבסופו של דבר, אמנם זה לא מדיד, התפקיד העיקרי שלנו וגלעד קודמי אמר את זה כל הזמן ואני אחזור אחריו בהקשר הזה, זה להצליח להפוך את המערכת לעוד הרבה יותר מאתגרת, אסור שאותם סטודנטים ולצערנו הם עדיין רבים, שמסיימים בתחושה שהם סימנו V על המערכת, אסור שנישאר במצב הזה, אנחנו צריכים ביחד לעשות את כל מה שאנחנו יכולים וכל מה שאנחנו יכולים זה אומר הכל ביחד.
רם שפע: כלומר בשביל שהסטודנט ירגיש מאותגר המערכת צריכה להיות אמיצה והיא הולכת לשם, היא צריכה ללכת לשם עוד יותר בחדשנות ובאומץ.
רם שפע: אנחנו מדברים הרבה על נושא הסטודנטים בפריפריה, אנחנו טובים יחסית בישראל לחלק לקטיגוריות ואוכלוסיות, אני חושב שאנחנו פחות טובים בלגעת בצרכים של הסטודנטים מהפריפריה.
רם שפע: אגב, גלעד ארדיטי שסיים עכשיו את תפקידו הגיע לאקדמיה כתושב כפר תבור בלי פסיכומטרי, ממלגת הצטיינות שכמעט לא קיימת בשום מקום, אני חושב שזו דוגמה מצוינת.
רם שפע: חידודים קטנים לגבי המכללות להוראה שעוברות לוות"ת, זה נכון ובאמת אבני הדרך מתקדמות יפה אבל צריך לזכור שיש עוד תהליך של חמש שנים ויש עוד הרבה דברים שצריכים לקרות בדרך כדי שהם יצליחו ויש שם אתגרים אדירים.
רם שפע: אנחנו כמובן פה כדי לעקוב אחרי כל הדברים שייושמו.
רם שפע: עוד מילה אחת חשובה, זה אתגר שעוד רחוק מאתנו, אבל כדאי להתחיל להתייחס אליו – אנחנו מדברים המון על הנגשה לאוכלוסיות אם זה יוצאי אתיופיה או החברה הערבית או סטודנטים חרדים.
רם שפע: מה שאנחנו לא עוסקים בו והוא לא קורה עדיין מספיק טוב, זה החיבור של האוכלוסיות האלה אחת לשניה בתוך המערכת.
רם שפע: סטודנטים חרדים, וזה מצוין שהמספר שלהם עולה, הם יכולים לסיים את התואר שלהם בלי שהם החליפו מילה עם סטודנט חילוני שלא לדבר על סטודנט ערבי ובעיניי, בשביל לייצר מהפך חברתי משמעותי, אנחנו צריכים להתחיל ללכת לשם.
רם שפע: מורכב, אבל צריך להתחיל לדבר על זה.
יעקב מרגי: עו"ד נעה נאמן.
<נועה נאמן: אנחנו הגשנו למל"ג את העמדה שלנו בנושא תכנית החומש לשילוב האוכלוסייה החרדית באקדמיה ואני רואה את תכנית החומש אבל לא ראיתי את עמדת המל"ג בנושא ההפרדה המגדרית ורציתי לדעת אם יצאה כבר עמדה כזאת, מתוכננת לצאת?
<נועה נאמן: הפרדה מגדרית שמונעת ממרצות להרצות בפני סטודנטים חרדים, אנחנו בעמדה שהגשנו יצאנו נגד זה ואני אשמח לשמוע מה העמדה של המל"ג בנושא.
יוסף ג'בארין: ההפרדה היא רק ברמת הסגל?
<נועה נאמן: ההפרדה בכיתות, הם לא מאפשרים - - -
יעקב מרגי: אני אניח את דעתך, אנחנו ערים למתח שקיים גם מבחינת העתירה, אני חושב שמי שעתר, וזו דעתי, אצה לו הדרך, הוא פשוט ימנע בצורה אגרסיבית את השילוב של החרדים באקדמיה ובחברה הישראלית.
יעקב מרגי: ייוחד דיון מיוחד לזה לכן אני לא רוצה לגעת פה.
יעקב מרגי: העמדה המשפטית עדיין לא גובשה וזה לא נכון לאלץ את יושב ראש הוות"ת להתייחס לזה אבל אין ספק, אני עומד כאן כדי לשלב את החרדים ומה לעשות, לפעמים על עוולות שהמדינה עשתה צריך לשלם, במחיר של פגיעה, ואת יודעת מה, לדעתי ואני יכול להוכיח את זה מדעית, אין שום פגיעה מדעית.
יעקב מרגי: אבל אין דיון, אני לא אמנע זאת ממך ומהציבור.
יעקב מרגי: יהיה דיון נפרד בנושא הזה.