GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: אני ממש מודה לך, לפחות את עיני גילית לדברים שאני לא הייתי מודע להם עד הסוף, אבל בתמונה המצטיירת היא תמונה מאד מאד בעייתית ומאד קשה.
יהודית נאות: היא הייתה גם קשה בדיוק לפני שנה, כשדנו בזה.
זבולון אורלב: לא בהיקף הזה, אני לא זוכר שיצאתי עם רושם כזה.
זבולון אורלב: מר רון נחמן בבקשה.
2482: אדוני היושב ראש, אני שמח להיות כאן בישיבה הזאת היום, כי אני מסתכל כרגע מנקודת המבט של ראש רשות, ואני בכוונה שם ומדגיש, לא חבר כנסת לשעבר ולא שום דבר אחר.
2482: בתור ראש רשות, אני יזמתי מהלך ששם את אריאל אחת מ10- הערים הדיגיטליות של אירופה, כאשר האיחוד האירופי הזמין אותי כראש עיריית אריאל להרצות בברי איטליה, בהלסינקי, לחתום על האמנה האירופית של ה-DIGITAL CITIES OF EUROPE, ובסטוקהולם, כאשר אני מציג את הפרויקט הזה בכל העולם כפרויקט מצטיין - אין לו שום ביטוי כאן בכל החומר שהונח בפניכם.
2482: משרד החינוך, לפחות האגף של גברת יפה ויגודסקי, באמצעותו של מר רוני דיין, נמצא איתנו בקשר.
2482: אנחנו עושים עבודה שהיום, כל הדיון שישנו פה, אם היה מתקיים אצלי באריאל היום, במקום, באתר, של כל ועדת החינוך, היו רואים דוגמה של ההמלצות שיש כאן בספר הזה, לקחת אותו לא כחזון, אלא לקחת אותו כדבר קיים ולומר עכשיו לממשלה: הנה, יש כאן פרויקט, הוא צריך להיות פרויקט לאומי, בואו ניקח, נעתיק את זה עכשיו לדימונה, נעתיק את זה לקרית שמונה, נעתיק את זה לכל ערי הנגב והגליל, נחבר את זה - ויש לי את כל התכנית איך לעשות את זה - זה חי וקיים על פס רחב.
2482: לא על האינטרנט האיטי, על פס רחב.
2482: אני מדבר על 1,200 מחשבים שיושבים ברשת פנימית, אינטרנט לפי ההמלצות, שמקשר את כל בתי הספר, את כל גני הילדים, את העירייה, את המכללה, את המרפ"ד, את הספריה, כאשר כל תושב נכנס לספריה וגולש באינטרנט חופשי, כאשר כל בתי הספר, במקום להמציא מרכזים חדשים ולבזבז כסף על בנייה - לוקחים את בית הספר ועושים לא AFTER SCHOOL.
2482: אני עברתי 5 שנים את הפרויקט הזה, 5 שנים, השקיעו בזה 80 מיליון שקל, חברת אופק שעשתה את הפס הרחב, ואני לבד השקעתי בזה מיליונים מתרומות, לא ממדינת ישראל.
2482: ואני אומר את זה לכם, את הדברים שצריכים לקחת בחשבון כרגע, כי הזמן קצר.
2482: אני אומר לכם מה צריך לעשות: אלף, אני חושב שמן הראוי שוועדת החינוך, פעם אחת תבוא ותראה דברים איך הם עובדים.
2482: היה ראש ממר"ם, אלוף משנה צביקה, עם כל הנהלת ממר"ם.
2482: הוא אומר: אני דבר כזה לא ראיתי, יש לנו שיתוף פעולה עם ממר"ם, יש לנו שיתוף פעולה עם מחב"א, עם פרופסור דני דולב, יש לי שיתוף פעולה עם האיחוד האירופי, יש לנו את כל הדברים האלה.
2482: צריך לקחת את הפרויקט היום, מר זבולון אורלב, ולהעתיק אותו, לא להמציא את הגלגל.
2482: הדברים שאני כבר אומר לך כרגע שניתן לעשות אותם באופן מיידי בתקציבים האלה: 1.
2482: קודם כל, הכלל הראשון, לרשת את כל בתי הספר בתוך העיר עצמה בהשקעה שהיא לא גדולה, יש לי את התחשיב, יש לי את כל הדברים, באינטרנט יישובי, ורוב היישובים במדינת ישראל הם לא הערים הגדולות, אתה יכול גם לחלק את הערים הגדולות לשכונות: חיפה, תל אביב.
יהודית נאות: על מה אתה מחובר?
יהודית נאות: על איזה רשת?
2482: אנחנו WIRELESS, באלחוט, אני חותם מחר הסכם עם חברה ישראלית מיקנעם שנקראת OPTICAL ACCESS, זה אינפרא אדום.
2482: מנקודה לנקודה מעביר 100 מגה.
2482: אתם מדברים פה על K56, אני מדבר על 100 מגה מנקודה לנקודה.
2482: 1,200 מחשבים עם קו בזק שנכנס על מגה וחצי או 2 מגה, ואז אתה מקבל את האינטרנט המהיר לכל יישוב.
2482: קחי את זה היום, תחלקי את חיפה לשכונות על הכרמל, ואדי נסנס, קרית חיים,
יהודית נאות: כמה תושבים יש לך ביישוב?
זבולון אורלב: 18,000 תושבים.
2482: עם הסטודנטים, 7,000 במכללה בנוסף.
2482: ואני אומר לכם את זה, אני מדבר על אינטרנט נגיש לכל תושב.
2482: זה קודם כל התשתית, צריך לעשות את זה.
2482: יש לי BREAK-DOWN, הגשתי את זה בזמנו למר שמעון פרס, הגשתי את זה למר מתן וילנאי, הגשתי את זה לראש הממשלה כפרויקט לאומי, יש BREAK-DOWN של כל הדברים.
2482: אני אומר לכם, בכל יישוב בסדר גודל עד 30-40,000 תושבים, העלות תהיה בסביבות 6-8 מיליון דולר, לעשות UP-GRADING שישראל תהיה מספר 1 בעולם.
2482: הגשתי את זה, אני מוכן להגיש לוועדה את כל הניירת הזאת.
2482: נקודה שניה, הכשרת מורים.
2482: 5 שנים אנחנו מכשירים 400 מורים.
2482: יש בעיות עם ארגוני המורים, יש בעיות עם זה שאתה לא יכול לחייב אותם - שלא יספרו לי סיפורים, אני עובר את זה על בשרי.
2482: לכן אני אומר לכם את זה, הסיפור הזה של הכשרת מורים הוא קריטי, ופה צריך להיות סידור של משרד החינוך עם ארגוני המורים, ולחייב את הדברים האלה.
זבולון אורלב: בינתיים מה שקורה זה שצמצמו את תקציבי השתלמויות המורים.
2482: תן לי רגע להציג את הדברים, אני איש מעשי, אני רוצה לעשות פרקטיקה.
2482: הדבר השלישי, מערכת החינוך חייבת להוביל את כל מערכת השדרוג העירוני-היישובי של מדינת ישראל.
2482: אין מישהו אחר שיעשה את זה, אף אחד לא יעשה את זה, לכן מה שעושה גברת יפה ויגודסקי זה הבסיס לכל הדבר במדינת ישראל.
2482: בתי הספר קיימים, אם לי יש 7 בתי ספר, אני לא צריך מרכז "תפוח", כי אני יכול לשים אותו בבית הספר, אני לא צריך מרכז "להבה", כי יש לי בית ספר.
2482: אני לוקח את ההורים אחר הצהרים - עשיתי את זה - 50%, 2,000 משפחות, תמורת 60 שקל עברו בין 70-120 שעות מחשוב ואינטרנט מתרומות שהבאתי מחוץ לארץ.
2482: מה קרה?
2482: האבא והאימא שישבו בכיתה אמרו: ווה, לבן שלי, לבת שלי יש את הדברים האלה, פתאום היחס לבית הספר השתנה, האלימות ירדה, המחשבים פזורים במסדרונות, אין חדרים סגורים, תפסיקו עם זה.
זבולון אורלב: מה אחוז בתי האב שיש להם גם מחשב בבית?
2482: 65% אצלנו יש להם מחשבים.
2482: ואיפה הבעיה של המחשוב - הסטטיסטיקה לא מדויקת - אחד, המחשבים ישנים.
2482: כל המחשבים שעכשיו ראית, כל המאות מיליונים ומיליארדים, רובם לא יעבדו עם הפס הרחב, הם לא יכולים לקלוט את זה.
2482: יש בעיה, אנחנו הולכים קדימה ואנחנו מסתכלים אחורה כל הזמן.
2482: יש לנו בעיה של הפס הרחב, בעוד שנה יפתחו את השוק לתחרות, הכבלים יעשו את האינטרנט, הבזק יעשה, ה-WIRELESS כמו אצלי, זה לא הולך, מה שהיום אנחנו מדברים זה המלחמה של אתמול, זה לא המלחמה של מחר.
2482: השינויים הטכנולוגיים הם מדהימים וצריכים לקחת את זה בחשבון.
2482: מחר ייכנס לבית צינור של 10 מגה ועליו הטלוויזיה האינטראקטיבית עם כל מה שיש.
2482: ופה אני אסיים ואומר כאן לכל המומחים שיושבים כאן, הואיל וזה הופעל אצלנו, יש חברה נוספת שקוראים לה C-LIFE בישראל - אני מדבר רק על חברות ישראליות - ויש חברה נוספת אינפוגייט, ויש עוד חברה יותר טובה ממנה.
2482: הבעיה שלנו זה התוכן ומה שמים על התשתיות.
2482: כלומר תשתית - תוכן.
2482: אני בא ומציע בנושא הזה שני דברים: אחד, לחזק את האגף הזה שנקרא טכנולוגיה במשרד החינוך, כמוביל של השינוי החברתי, אין שום גוף אחר שיעשה את זה, לא משרד האוצר עם "להבה", ולא "תפוח" עם רקנטי.
2482: הם עושים דברים נהדרים, אנחנו שותפים לזה, אבל אי אפשר ברמה לאומית לעשות את זה.
2482: זה הדבר שצריך להיות כאן, משרד החינוך חייב להוביל את הדבר הזה.
זבולון אורלב: תודה רבה לרון נחמן.
יהודית נאות: דרך אגב, מה שפה נאמר שההורים באים ללמוד מהילדים ורואים, זה לסגירת הפער הדיגיטלי בין הורים וילדיהם.
יהודית נאות: אני עדה לזה, אני מכשירה מבוגרים.
זבולון אורלב: אנחנו עכשיו נעבור קצת על הפרויקטים בכמה דקות, ואחרי זה נמשיך בדיון.
שרון בנו: אני מנהל התפעול של פרויקט "מחשב לכל ילד".
שרון בנו: אתם קיבלתם בישיבה הקודמת סקירה על מה שנעשה, ואכן זה עדיין עומד בעינו.
שרון בנו: יש הקפאה, החודש כנראה שנחתום עם משרד ראש הממשלה, לאחר שהתגייס לנו תורם ל2,000- מחשבים לשנת 2002, שזה יבוצע עד לחודש אוגוסט 2002.
שרון בנו: בהמשך נעשה גם את הניסיון לחיבורם של ה9,500- ילדים שקיבלו בעבר את המחשבים, לחבר אותם לאינטרנט עם הסכם שייחתם עם בזק-נט.
זבולון אורלב: מה הביטחון שייחתם?
זבולון אורלב: הרי אם זכרוני לא מטעני, הובטח לנו בישיבה הקודמת שבסדר גודל של חודש ימים - מדינת ישראל המתקדמת, צריך לקחת לה שנתיים ימים למצוא את הפתרון המשפטי לחתום בין ממשלה לעמותה?
שרון בנו: החוזה בעצם לקראת החתימה.
שרון בנו: היו כמה הסתייגויות מצד זה ומצד זה, בקשר לחוזה.
שרון בנו: בימים האלה סוגרים גם עם התורם, כי התורם התנה את התרומה שלו במספר דברים שבימים האלה סוגרים את זה.
2482: כדאי גם שיהיה רשום בפרוטוקול שלא יעשו את התורמים גנבים, כי זה מה שהיה בגלל העיכוב.
זבולון אורלב: בלי שום ספק, זה לא כבוד למדינת ישראל מה שקרה פה.
זבולון אורלב: הילדים שלנו משלמים את מחדל המבוגרים ושנתיים ימים לא מחולקים אלפי מחשבים בגלל בעיות ביורוקרטיות מטופשות, אם מותר לי לומר ככה.
זבולון אורלב: על פי הערכתך, בתוך שבועות ספורים העניין הזה נגמר, ובשנת הכספים 2002, כמה מחשבים אתם אמורים לחלק?
שרון בנו: 2,000 מחשבים.
יהודית נאות: לאן?
יהודית נאות: למי?
יהודית נאות: לפי איזה סדר עדיפות?
זבולון אורלב: הם דיווחו, יש קריטריונים.
שרון בנו: יש קריטריונים לחלוקת מחשבים, אני מניח שמכיוון שההחלטה תהיה עכשיו, אנחנו נפנה לרשויות שהן קצת יותר חזקות מבחינה כלכלית, וזה כתוצאה מלחץ זמן, עם ניסיון ליישובים שבסדר העדיפויות שלנו: דימונה ויישובי קו העימות.
שרון בנו: אבל בפירוש יש יישובים שאנחנו לא מצליחים להיכנס, קרית שמונה, שלומי, רהט שמאד חשוב להיכנס לשם, לא מצליחים להיכנס.
זבולון אורלב: מר בני מורן, מנכ"ל "תפוח" לא הגיע, רשמנו לפנינו.
שרון בנו: גם להם הייתה בעיה של העברת כספים, אדוני היושב ראש.
זבולון אורלב: בסדר, רשמנו לפנינו שוועדת החינוך מזמינה את מנכ"ל עמותת "תפוח", לדווח לכנסת מה עושה העמותה ועמותת "תפוח" לא מוצאת לנכון לבוא, למרות שהוא הודיע שהוא יבוא, אני הרי לא מקריא סתם שמות מהאוויר.
זבולון אורלב: ד"ר אלי איזנברג סמנכ"ל אורט ישראל ואחראי על התקשוב, בבקשה.
אלי איזנברג: אני רוצה בקיצור לחזק את מה שאמר פה ראש עיריית אריאל.
אלי איזנברג: רשת אורט השקיעה עם קרן סקטרשי 8 מיליון דולר בתקשוב בתי הספר שלה בפריפריה, על מעבדות מחשבים, הכשרת המורים, הפקת תכנים קיימים ועומדים לרשות המערכת.
אלי איזנברג: בשעה 14:00 בתי הספר האלה נסגרים, כל התפעול, אנחנו מוכנים לתת אותו בתקציב מינימלי לרשות הקהילה.
אלי איזנברג: אם יוקמו המרכזים האלה מחוץ לבתי הספר, אנחנו למעשה רק פושעים במשאבים שיש לנו, כי זה בא מהשלטון המרכזי, לא מהשלטון המקומי, והם לא רוצים לעשות את זה בבתי הספר.
זבולון אורלב: מר ירח גלטר, הבית האינטרנטי.
ירח גלטר: אני רוצה לומר מילת הקדמה אחת.
ירח גלטר: אני בזמנו הייתי ראש הוועדה הקרואה בירוחם וחלק מהדברים שמוצעים פה הם על בסיס ניסיון בעבר של דברים די דומים שעשינו, בנושא של ספרים בתקופה ההיא.
ירח גלטר: הערה שניה, אני רוצה לייצג לפי דעתי את התושבים עצמם, והסיבה שהגעתי לכל הצעת התכנית, זה הנתון הבסיסי - הפערים במספרי המחשבים והאינטרנט בבתים.
ירח גלטר: ההיגיון שלי אומר שכשיש פער ביני לבין אדם אחר בבתים, אז עם כל הכבוד לפתרונות של בתי ספר ומרכזים, זה לא פותר את הבעיה, זאת לא בעיית השורש.
ירח גלטר: בעיית השורש היא איך מביאים לצמצום הפער בתוך הבתים.
ירח גלטר: מפה יצאתי ולכן אני מציג את זה במה שאני קורא בענן, ענן קונפליקט - הפער הוא בין להגדיל משמעותית את הנגישות למחשב ולאינטרנט באוכלוסייה, או לא להגדיל, להשלים עם הנגישות המצומצמת.
ירח גלטר: למה להגדיל?
ירח גלטר: כדי לצמצם את הפערים.
ירח גלטר: למה לא לעשות?
ירח גלטר: מכיוון שכולם עלו פה על נושא הבעיות הכספיות.
ירח גלטר: בסופו של דבר אנחנו רוצים להביא למדיניות ציבורית יעילה.
ירח גלטר: המצב הקיים כפי שאני רואה אותו - באופן עקרוני, זה ציטוט, אני לא זוכר מאיפה, אבל כששאלו מישהו מה עושים בפער הדיגיטלי, בפער העובדתי שלילדים אין מחשבים, התשובה הייתה: "הקצבנו סכום כסף ענק להתקנת חדרי אינטרנט בבתי ספר בשכונות ובעיירות הפיתוח".
ירח גלטר: ההנחה שלי: זה לא פותר את הבעיה, מה עוד שהוזכר פה קודם, ויש לי נתונים אז אני לא אביא אותם, אבל בדקתי את זה גם כן - סדר גודל של שעה-שעתיים בשבוע, מחשבים וכולי, והאינטרנט לא עומד לפני הילדים - זה לא פתרון.
ירח גלטר: גם לגבי נושא מרכזי ההדרכה - חזרתי מירוחם עכשיו - מרכז ההדרכה של "תפוח" יפהפה, נהדר, עוד לא פועל, אבל נהדר - 17 יחידות הכי משוכללות, אבל זה רק 17 יחידות והתוצאה היא שאם יתאמנו בחשבים ויראו את הדברים, ילכו הביתה.
ירח גלטר: אני משווה את זה לקונסרבטוריון - נניח שיקחו את הילדים וילמדו אותם כמה חשוב לנגן בחליל.
ירח גלטר: לא יהיה להם חליל בבית - הם לא יתאמנו.
ירח גלטר: הם לא יתאמנו - לא יהיה כלום.
ירח גלטר: בסופו של דבר, זה לא פותר את הבעיה.
ירח גלטר: לכן ההנחה הייתה - למה אני חושב שצריך להגדיל?
ירח גלטר: זה הוזכר פה אבל אני אחזור על זה - המחשב והאינטרנט של היום זה העיפרון והמחברת של אתמול, ובחיבורים לאינטרנט יש את הפער, וככל שהפער בחיבורים לאינטרנט לבתים הוא יהיה יותר גדול, הפער ילך ויגדל.
ירח גלטר: אני רוצה להעיר הערה אחת למשרד החינוך, בצדק גאים שמגדילים את השירותים באינטרנט לאנשים - סטודנטים יכולים לקבל תוצאות, אנשים יכולים לקבל דברים ושירותים, ומדינת ישראל בכלל מתקדמת ואומרים שבמערך השירותים לאזרחים באינטרנט הולך וגדל, ושוב, אלה שיש להם יהנו מזה, אלה שאין להם - לא יודעים מהעניין.
ירח גלטר: הערה נוספת - מדברים פה על בתי ספר לילדים - היום ילדים בני 3, 4, משחקים באינטרנט, משחקים במחשבים.
ירח גלטר: ילד שמגיע לגן מאומן בעניין הוא ילד אחר מילד שלא הגיע ולא ראה את העניין.
ירח גלטר: זאת אומרת, אני רוצה לחזור ולומר, אין לי ספק שהמחשב והאינטרנט בתוך העניין.
ירח גלטר: מצד שני, כמובן שצריכים להתחשב בתקציבים.
ירח גלטר: מה כיוון הפתרון?
ירח גלטר: הכיוון בגדול הוא להגדיל את הנגישות למחשב ולאינטרנט מבלי לזעזע את מבנה התקציבים הממשלתיים והעירוניים.
ירח גלטר: ההנחה שלי שיש שלושה מרכיבים ביישוב.
ירח גלטר: אני רואה את היישוב כמערכת יישובית.
ירח גלטר: ביישוב יש בעצם שלושה מרכיבים: בית הספר - חשוב מאד, מרכז הדרכה יישובי ובתי אב.
ירח גלטר: השילוב של שלושת האלמנטים האלה זה בעצם השילוב המנצח הנכון.
ירח גלטר: ההצעה שלי אומרת קודם כל לפנות להורים, והם שותפים משמעותית ברכישת המחשב.
ירח גלטר: זה דבר שלא הוזכר בשום תכנית, גם לא בנושא של "תפוח", כולם פסיביים, כולם מקבלים.
ירח גלטר: הנחת היסוד שלי, ההורים צריכים להיות שותפים בכיסוי ההוצאות.
ירח גלטר: איך לעשות את זה - אני תכף אציג.
ירח גלטר: החשיפה לטכנולוגיה נעשית לאורך כל שעות היום - אני אומר שעות היום, אבל הכוונה היא גם לחגים ולשבתות, וכשהילד חולה, וכשאחיו מגיע הביתה מהצבא, המחשב הוא יחידה חשובה בתוך הבית, שכולם שותפים בו כל הזמן.
ירח גלטר: בצד המימון, אני רוצה לומר שאני מודה, אני אזרח נאיבי, לכן אני אומר את זה, אבל אני רוצה לומר שיש אפשרות לאיגום תקציבים של כל הגורמים המוניציפליים שמשתפים פעולה בעניין, והמערכת הציבורית מציעה את עזרתה באמצעות תכנית של תלוש לכל ילד, שתכף אני אפרט.
ירח גלטר: ההערכה הבסיסית שלי שכל ילד במערכת החינוך, מגיל 6 עד 18 - זו ההצעה שלי, כמובן שאפשר יהיה לשנות כל מיני דברים - כל ילד מקבל תלוש בשווי של כ15%- מעלות הרכישה.
ירח גלטר: נניח שזה 4,000 שקל, 15% זה סדר גודל של 600 שקל כל ילד, ובסופו של דבר זה הופך להיות תקציב משפחתי.
ירח גלטר: זאת אומרת, משפחה שיש בה 5 ילדים יקבלו 75% מהעלות, משפחה שיש בה רק ילד אחד יקבלו רק 15%.
ירח גלטר: אני יודע שיש משפחות חד הוריות וצריך להתמודד עם זה, אבל בגדול זה הסיפור, והשתתפות ההורה מותנה בזה שהם לא יכולים להעביר את זה, כמובן שלא יכולים לעשות מסחר בעניין, וכמובן שבסופו של דבר מותנה בזה שהם משתתפים בעניין.
ירח גלטר: הם משלמים את הסכום המקביל.
ירח גלטר: אני רואה את החיוך ואני מרגיש אותו ואני יודע אותו.
ירח גלטר: רבותיי, העובדה הבסיסית, שבמשפחות בירוחם ובכל המקומות יש 4 ו5- טלוויזיות, ויש מכשירים אחרים.
ירח גלטר: למה?
ירח גלטר: כי הם חושבים שזה חשוב.
ירח גלטר: אם אנחנו נשכנע אותם שזה חשוב - ופה זה נקודת העניין - הם יהיו שותפים והם יתנו, והם יחזיקו ויתפעלו.
ירח גלטר: הם ימצאו את הכסף.
ירח גלטר: ואני מדבר כאדם שחי 10 שנים במקום, אני יודע על מה אני מדבר.
ירח גלטר: בואו נפסיק לראות את הדבר הזה מלמעלה, אלא לראות את האנשים, האנשים יהיו שותפים.
ירח גלטר: מה היתרונות של העניין?
ירח גלטר: קודם כל, בגדול אנחנו מדברים על 50% מהעלות הכוללת, ממומנת על ידי ההורים.
ירח גלטר: זאת אומרת שאם מדינת ישראל מקציבה סכום כסף, במקביל הוא מוכפל על ידי השתתפות ההורים.
ירח גלטר: כמובן שתהיה הוזלה משמעותית של המחירים, במספרים ובדברים הגדולים.
ירח גלטר: המחשב בבית זמין, כמו שאמרתי, לתלמיד, לאחים, להורים, ופה אני מדבר על אלמנט נוסף שהוא לא חינוכי ישירות, אבל הוא חשוב מאד - הוא יוצר תחושת שוויון ונגישות זהה של ילדי הפריפריה וילדי המרכז למקורות מידע, הוא מגדיל את הסיכוי של ניל גייסט להתגלות שם - פריקי מחשב כאלה בפריפריה להצליח, כי הם עובדים בעניין.
2482: מה שאתה עכשיו רוצה, הקשר AFTER SCHOOL דרך האתרים, מה שאתה רוצה זה את הקשר בין הבית והאתרים.
ירח גלטר: אני תכף אומר הערת אגב קצרה בעניין.
ירח גלטר: אמרו לי לקצר, אני משתדל לקצר.
ירח גלטר: הוא מעודד את המורים להפעיל את הילדים בעבודות חקר.
ירח גלטר: המציאות, כפי שאני קראתי וחקרתי קצת בכוחות הדלים שלי - מעט מאד עבודות חקר נעשות על ידי מורים ומעט מאד דרישות מילדים לעשות עבודות חקר.
יפה ויגודסקי: אני לא מקבלת את הנתון הזה.
ירח גלטר: עם 2-3 שעות בשבוע, כשלא מרשים לילדים להיכנס לאינטרנט לבד, לחדר המחשבים, אני לא יודע איך אפשר להגיע לתוצאה אחרת.
ירח גלטר: אני מצטט אותך.
יפה ויגודסקי: אתה מצטט אותי, אבל אתה לא יכול שלא לקחת בחשבון שיש קבוצות גדולות של ילדים במערכת החינוך שיש להם מחשבים בבית, וניתנות להם עבודות.
ירח גלטר: יפה יפה, זה בדיוק מה שאני אומר, במקומות שיש מחשבים בבית,
יפה ויגודסקי: גם בעיר בת ים שביקרתי בה אתמול, כל בתי הספר שביקרתי בהם, הייתה תערוכה אדירה של עבודות חקר.
ירח גלטר: את בדיוק מחזקת את מה שאני אומר.
ירח גלטר: במקומות שיש מחשבים בבתים, ובמקומות שלמורים יש מחשבים בבתים והמורים לא פוחדים מהעניין, יש סיכוי שיהיו עבודות חקר.
ירח גלטר: זאת המסקנה של העניין.
זבולון אורלב: למרות שראש העיר ביקש מהפיס לא לספק לו מחשבים לבתי הספר.
ירח גלטר: עוד דבר שאני רוצה לומר, אם יהיו מחשבים בבתים, המחשבים בבתי הספר ובמרכזי ההדרכה יופעלו הרבה יותר טוב.
ירח גלטר: זה בדיוק מה שאת אומרת כרגע.
ירח גלטר: פעילות אינטרנט יישובית תתפתח בכל יישוב - זה מה שמר רון נחמן רמז - יש אפשרות גם לפעילות של E-LEARNING ופעילות למידה ופעילות של העברה ומידע ופעילות תרבותית במערכת האינטרנט, ושילוב בין האנשים הרבה יותר חזקה.
ירח גלטר: הערה אחת, יש איזה חשש ממה שהאינטרנט עושה למשפחות, עם הפורנוגרפיה ודברים מהסוג הזה - גם לזה אפשר למצוא פתרונות טכניים של חסימת אתרים ודברים מהסוג הזה.
ירח גלטר: אני רואה את בית המשפחה כמרכז אינטרנטי כמרכז העניין.
ירח גלטר: הוא מקבל תמיכה מבית הספר, מצד אחד, ומצד שני ממרכז ההדרכה.
ירח גלטר: הצעה שאני רוצה להציע היא: מערכות שמתחילות בראש העיר - זאת התפיסה שלי - ראש העיר, או מישהו בעיר מחליט לקחת את התכנית, ביישוב עצמו צריכים לעשות איגום תקציבים פנימי של העניין ולאסוף תקציבים מכל מיני תחומים לתוך העניין.
ירח גלטר: המערכות הציבוריות הארציות צריכות לפי דעתי, ביישוב כזה, לתת את התמיכה המקבילה לעניין על ידי איגום תקציבים, לוותר על כל מיני דברים אחרים אולי לשנה, או משהו כזה, ולעשות את המבצע, ולהבטיח את העניין, וכמובן שמצד שני, ההורים בתוך הסיפור הזה.
2482: איפה הרגולטור בתקשורת, כל הקשר הזה שאתה רוצה?
זבולון אורלב: לפי זה, מה שהוא אומר זה העירייה.
2482: לא, הרגולטור זה משרד התקשורת, אתה לא יוכל לעשות את החיבור הזה.
ירח גלטר: מר רון נחמן, אני רוצה להעיר הערה אחת כללית.
ירח גלטר: קודם כל אני אזרח, זו יוזמה פרטית שלי, אני משקיע בזה ואני לא יודע מה אני משתגע מהעניין, אבל הוספתי הערה נוספת למטה - יש פה אלמנט מאד מאד חשוב למשרד החינוך - מרכז E-LEARNING.
ירח גלטר: זה קיים בעולם, יש אתרים יפים.
ירח גלטר: בסופו של דבר, אם יקחו מומחה, משרד החינוך או מומחים גדולים, יהפכו מרכז E-LEARNING - ילד בירוחם וילד בתל אביב וילד באריאל יוכלו להשתתף באותו שיעור.
יפה ויגודסקי: קודם כל הוא צריך להיות מקושר לאינטרנט.
ירח גלטר: נכון, רגע רגע, כל ההצעה שלי היא שהוא מקושר לאינטרנט, בפירוש.
ירח גלטר: זאת ההצעה.
יפה ויגודסקי: אתה כבר מדבר על הקצפת, עוד אין לנו את העוגה.
ירח גלטר: אני לא מדבר על הקצפת.
ירח גלטר: ההערכה שלי שאם יחליטו ביחד - עכשיו אני אומר דבר חריף - אני עקרונית מתנגד להעלאת הסף ל5-, אני עקרונית מתנגד - יסלחו לי, ואני יודע שאני אחטוף על הראש - לרעיונות האלה של "תפוח" ואחרים, שבודקים את הילד, מערכות שלמות שבודקים את הילד ונותנים לילד אם הוא מסכן וחכם, ומערכות ופרוטקציות ובדיקות, אם הוא מספיק עני וכדומה, וכל הארגון הזה, של זה חסכנו.
זבולון אורלב: חוץ מהמילה פרוטקציות, הדברים נכונים.
זבולון אורלב: לשבת פה בוועדת החינוך ולהאשים מישהו בפרוטקציה בחלוקת מחשבים, מר ירח גלטר?
ירח גלטר: אני לא מאשים, לא פרוטקציה בחלוקת מחשבים, אלא פרוטקציה בהמלצות של גופים פנימיים וכל מיני דברים על אנשים.
ירח גלטר: עזוב, מחקתי את העניין.
ירח גלטר: מחקתי, אבל ההערכה הזאת של בדיקות ועניינים, זה קיים.
ירח גלטר: עוד הערה לגברת יפה ויגודסקי, זה לא קצפת.
ירח גלטר: אם ההורים ישתכנעו ונעשה מערך אמיתי של הסברה נכונה, וישתכנעו שזה הבסיס, שבלי זה הילד שלהם לא יתקדם, ההשקעה פר משפחה היא לא השקעה גדולה.
2482: מר ירח גלטר, יש לך מושג לכמה אנשים אין אוכל היום?
2482: אתה יודע מה סדר העדיפות של משפחה היום?
2482: אז תיקח את זה בחשבון.
ירח גלטר: אני אענה לך, את השאלות האלה כבר עברתי.
ירח גלטר: יש לי שתי תשובות לעניין הזה.
ירח גלטר: יש פה עשירון עליון ועשירון תחתון.
ירח גלטר: אני לא מדבר על העשירון התחתון, אני מודה.
יפה ויגודסקי: העשירון העליון, אל תדאג להם, הם מסודרים.
ירח גלטר: אבל בין העשירון העליון לעשירון התחתון יש 80%, 80% שיש להם מה לאכול ולא חושבים שהאינטרנט הוא חשוב.
ירח גלטר: הם יכולים לעשות את העניין.
ירח גלטר: אפילו בצפת, אפילו במקומות אחרים, יש מחשבים בבתים, המאמץ הוא כעת לשדרג אותו לאינטרנט.
ירח גלטר: ההצעה שלי לסיכום בוועדת החינוך: החלטה עקרונית לראות בנושא הזה כדבר לאומי שכולם שותפים בו, כולל ההורים, ואני מדגיש - כולל ההורים, כי אם ההורים לא יהיו שותפים בעניין הזה, בכל הדבר הזה, כל הדברים האלה, בסופו של דבר התוצאה שלהם היא תוצאה חלשה.
סופיה מינץ: יש לנו כאן גרף שמציג את ההתפלגות של מוסדות שאנחנו חיברנו אותם, על פי עשירוני טיפוח, ותראו איך זה נראה לפי המחוזות, לפי המוסדות.
סופיה מינץ: מה שרואים כאן שבדרום, במקומות שיש פרויקט מדרום, העשירונים של טעוני טיפוח, הנמוכים, מחוברים ועובדים.
סופיה מינץ: זו השקעה שהשקענו במימון של התפעול השוטף.
סופיה מינץ: אני לא אומרת שזה הכל ועדיין קיימות כל הבעיות שהוזכרו, בית וכל שאר הדברים, אבל לפחות ברמה של בתי ספר זאת התמונה לעומת התמונה של המוסדות האחרים במחוזות אחרים.
סופיה מינץ: זו תמונה מדהימה, וזה רק בזכות המימון שנתנו לפרויקט מדרום.
אלי איזנברג: אם לא יהיה להם תפעול שוטף לתשלום עבור ההתקשרות לספק ועבור בזק, זה ייפול.
אלי איזנברג: זה צריך לדעת.
אלי איזנברג: זה הכל, זה החיבור, זה התשתית, זה התוכנה.
רפי הוידה: אני ממשרד המדען הראשי ואני מעורב בשנתיים האחרונות בפעילויות שונות של משרד החינוך וגם בפרויקט שקרוי אינטרנט 2 - זו מערכת רחבת פס למערכת האקדמית - גם מכללת אריאל מקושרת למערכת.
רפי הוידה: העובדה שאני רוצה להביא לתשומת לבכם, שהוקמה ועדה ציבורית בראשות מר גוריון מלצר, שהגישה השבוע לשר המדע דוח על הקמה של רשת לאומית למחקר, חינוך ותרבות.
רפי הוידה: אנחנו מאמינים שהבסיס לקישוריות של כלל מערכת החינוך, כלל מערכת התרבות, כלל המערכת האקדמית, יהיה בסיס שברגע שיהיה היצע תקשורתי, גם יגיעו התכנים למערכת הזאת.
רפי הוידה: על כן, כיוון שכיום קיימת רשת אקדמית רחבת פס, אינטרנט 2, שהממשלה השקיעה משך 3 השנים האחרונות סכום ניכר, הכוונה להציג את הנושא הזה, רשת לאומית למחקר ותרבות, כפרוייקט לאומי.
רפי הוידה: הנושא יעלה בוועדת מדע וטכנולוגיה בתאריך 17.12, הדוח יוצג ואני תקווה שגם תהיה החלטת ממשלה.
רפי הוידה: הנושא יוצג ודאי גם למליאת הממשלה, ואם תהיה החלטה חיובית, נוכל לראות רשת לאומית החל משנת 2003, כאשר שנת 2002 תוקדש להקמת הגופים הניהוליים - יש לנו ניסיון רב עם הרשת האקדמית - ונוכל להטמיע את הניסיון הזה גם להקמת הרשת החינוכית, וגם לאפיון הרשת התרבותית.
רפי הוידה: מידע רב יש לנו בנושא מהקהילייה האירופאית, יש מערכות כאלה ואנחנו קשורים כמובן באמצעות התכנית החמישית לקהילייה האירופאית, ואני מניח שהיוזמות, הן של ועדת החינוך, הן של ועדת המדע והן כל הפעילויות האלה, יביאו בסיכומו של דבר לצמצום הפער הדיגיטלי.
זבולון אורלב: הואיל ומשרד התקשורת הוא גם המשרד הממונה על בזק - למיטב זכרוני יש מדינות בעולם שבהם נוהגים לתת תעריפים נוחים יותר למוסדות חינוך, ומשום מה במדינה שלנו זה לא קיים.
זבולון אורלב: אתה יכול להתייחס לזה?
רפי הוידה: אני יכול לציין שגרמניה לדוגמה, לאחרונה סיימה ציוד של כל 35,000 בתי הספר באמצעות הבזק הגרמני בחינם, יש מדינות נוספות באירופה שיש תמיכות מצד חברות התקשורת הלאומיות,
זבולון אורלב: האם אתם תתמכו בהצעת חוק פרטית שנגיש בעניין הזה?
רפי הוידה: אני רק רוצה להזכיר שהיום יש תעריפים מיוחדים - בלי להיכנס לפרטים - אבל יש תעריפים מיוחדים לחיבור קבוע לאינטרנט, נדמה לי שיש תעריף של 99 ש"ח לחודש, לא מוגבל.
זבולון אורלב: התעריף הזה הוא גם לאנשי עסקים, זה לא תעריף ייחודי למערכת החינוך.
רפי הוידה: נכון.
רפי הוידה: אנחנו מדברים על פתיחת שוק התקשורת לתחרות.
זבולון אורלב: אתה מבין שגם המיליונר וגם המשפחה מתחת לקו העוני בירוחם צריכים לשלם פה את אותו התעריף.
רפי הוידה: אני מאמין שבאמצעות התכנית שעכשיו מוגשת לממשלה, תפקיד הממשלה יהיה לממן את הקמת הרשת ואת תחזוקתה.
רפי הוידה: זה החידוש שנכלל בתכנית הזאת.
זבולון אורלב: סליחה על בורותי - תחזוקתה, פירושו של דבר ההתקשרות?
רפי הוידה: נכון, ללא תפעול קבוע ומימון,
זבולון אורלב: אתה אומר לי כן, וגברת סופיה מינץ אומרת לא.
רפי הוידה: היא אומרת כן.
סופיה מינץ: היא אומרת כן ולא, אני גם יכולה להסביר.
סופיה מינץ: מר רפי הוידה מדבר על התחזוקה, על עלויות של התשתית הלאומית, אבל אני מתייחסת לעובדה שעדיין המשתמשים, אלה שמתחברים: בתי ספר, ילדים בבתים, יצטרכו לממן את הפעילות השוטפת.
סופיה מינץ: זה יעלה גם וגם.
זבולון אורלב: נציג משרד המדע, מר יוסי ון-זוהרן.
יוסי ון-זוהרן: אני השתתפתי בוועדה עם מר רפי הוידה, ואחת המטלות שהוטלו עלי זה סקירה על מה שנעשה בעולם הגדול, ברמה של רשתות מחקר וגם של חינוך.
יוסי ון-זוהרן: חלק גדול מהמדינות המערביות רואות כיעד לאומי שלכל ילד תהיה גישה למחשב, ובהרבה מדינות כבר כל בתי הספר מחוברים לאינטרנט, אבל יש בעיות.
יוסי ון-זוהרן: מכל התכניות שסרקתי, בקנדה, אחרי הרבה נסיונות, הם ראו שהגישה של הקהילה, COMMUNITY NETWORKS, היא הגישה ה-MOST COST EFFECTIVE, ולמה?
יוסי ון-זוהרן: כי מה שאתה צריך לדאוג זה ל-OVERALL PICTURE, אתה צריך ראייה מערכתית, אתה לא יכול שכל אחד - זה מטפל בבית, זה מטפל בתשתית תקשורת - אתה צריך, ברמת הקהילה, לתת OVERALL, זה מוריד בהרבה את ההוצאות של התשתית, זה מוריד את העלויות של בני אדם, במקום שבכל בית ספר, או בכל מרכז ידע, יש אדם, יש בקהילה אחד האנשים שרץ בין הקהילות.
יוסי ון-זוהרן: העברתי, כחלק מהדוח, את הממצאים לוועדה, ואשמח להעביר לכם.
חוסניה ג'בארה: אני מצטערת שאני אחרתי לישיבה, למרות שהיא ישיבה מאד חשובה ומעניינית.
חוסניה ג'בארה: חשוב לי לדעת מה הן הזכויות של הילד הערבי בנושא מחשבים ואינטרנט, ומה הוא הפער - אם אפשר לשמוע אפילו במספרים - מהו הפער הדיגיטלי בין שני המגזרים, היהודי והערבי.
רוני דיין: בשנה האחרונה אנחנו עשינו פעילות מאד חשובה ומרוכזת במגזר הערבי ברחבי הארץ, גם בצפון וגם בדרום, זה התמקד בשלושה מישורים: מישור אחד, שהפעלנו טכנאי שהתרוצץ בין בתי הספר ודאג לחיבורים.
זבולון אורלב: אני רוצה לקצר לך את התשובה.
זבולון אורלב: בוא תענה לה על השאלה.
רוני דיין: לגבי הפער בבתים אני לא יכול להגיד.
רוני דיין: בבתי הספר הוא זהה לחלוטין למגזר היהודי.