GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אייל רם: אני מנסה לבנות את התזה סביב הדבר הזה, ולכן באמת יש החלטת ממשלה כזאת, כפי שכולכם מכירים ויש לנו ניסיונות גדולים.
<אייל רם: נמצאים פה גם עמותת מרחבים, הם יספרו על הדבר הזה.
<אייל רם: אני יכול לספר לכם שביום שנכנסתי לתפקידי לפני שנתיים, זו ועדת היגוי שנמצאת על שולחני.
<אייל רם: ניסיונות מאד אמיצים.
<אייל רם: כסף רב – יש לכם שם את הסכומים – שמשרד החינוך משקיע בזה, נותן שליש משרה תוספת אפילו רק לעודד מנהלי בתי ספר לקלוט מורים ערבים בבתי ספר יהודים, ואתם יכולים לראות גם שיש עלייה, שכבר הגענו לכמעט 600 ושמורים לאנגלית, מתמטיקה ומדעים נמצאים כבר ב-240 ואנחנו עושים שם המון המון המון מאמצים.
<אייל רם: ולצערי, אני היום יכול להגיד, גם אם נצליח פי ארבעה, נגיע ל-1,000.
<אייל רם: גם אם זו תהיה התכנית של מנהל – אנחנו לא - - -
יעקב מרגי: אנחנו אוכלים את פירות אי העשייה של המל"ג והות"ת בסוגיה הזו.
<אייל רם: צריך להסתכל גם למציאות בעיניים.
יעקב מרגי: או במקרה הזה לא המל"ג ות"ת, משרד החינוך והמכון להכשרת עובדי הוראה.
<אייל רם: לחשוב שבכל בית ספר ממלכתי דתי היום יהיה מחנך בכיתה ג' ערבי - - -
יעקב מרגי: מל"ג ות"ת זה העתיד של המכללות.
<אייל רם: בזה אנחנו עוד רחוקים משם בשביל להבין.
<אייל רם: זה לא מוריד מהכוח שלנו, מהעוצמה שלנו וכבר לשנה הקרובה אני מקווה שעוד 60 ישובצו ואנחנו מפעילים על זה המון המון אנרגיה.
<אייל רם: אני רוצה להראות לכם את אחוז ההשתלבות וההתמדה של בוגרי המכללות.
<אייל רם: מה שאתם רואים בציר למטה זה סכום של אחוז ההשתלבות מהמוסד.
<אייל רם: זאת אומרת כמה בוגרי המוסד, אם מסתכלים לאורך 30 שנה – כמה בוגרי המוסד האלה השתלבו והטור השמאלי הוא כמה מהם התמידו בתוך מערכת החינוך.
<אייל רם: אתם יכולים לראות שיש לנו מקומות כמו ויצ"ו, שזו מכללה לאומנות, שמעט מאד משתלבים בה.
<אייל רם: לכן גם באומנות אנחנו מורידים את התקצוב למכסות בחצי.
<אייל רם: הם ממש לא יכולים להמשיך לחיות ככה ולכן הם נמצאים היום גם במעבר לות"ת, שילוב עם אחת מהמכללות האזוריות או האוניברסיטאות.
<אייל רם: אין טעם במכללה כזאת, כפי שהיא ככה פועלת במדינה.
<אייל רם: אתם יכולים לראות את המכללות הערביות שנמצאות.
<אייל רם: לאורך 30 שנה אם בודקים אותם, הן גם סביב ה-40%-50% השתלבות.
<אייל רם: המכללות היהודיות באחוזים הרבה יותר גבוהים.
דב חנין: רגע, רגע, מה ציר ה-X ומה ציר ה-Y פה?
<אייל רם: אמרתי.
<אייל רם: ציר ה-X הוא בעצם אחוז ההשתלבות של בוגרי המוסד האלה לאורך כל השנים.
<אייל רם: אז אנחנו יכולים לראות את בוגרי המכללות הערביות.
<אייל רם: ציר ה-Y זה ההתמדה בתוך המערכת.
<אייל רם: לכן מבחינת ציר ה-Y הוא פחות מעניין כרגע לפה, כי ברגע שכבר נתפסים, נתפסים.
<אייל רם: מה שאתם יכולים לראות זה מכלת קיי, שנמצאת בדרום, מכיוון ששם יש מחסור, אז באמת בוגריה משתלבים במעל 85%.
<אייל רם: לכן המטרה שלנו זה בעצם להסיט מכסות אליהם.
<אייל רם: מה שאתם יכולים לראות בשקף הזה - - -
זוהיר בהלול: למה 15% לא?
<אייל רם: 15% לא?
<אייל רם: אתה יודע, בן אדם גמר ללמוד, החליט לעבוד במשהו אחר.
<אייל רם: מה שאתם יכולים לראות פה זה את השינוי בפועל שבנינו לקראת השנה הקרובה.
<אייל רם: מה השינוי הזה מראה – למעלה זה מכללות במגזר הערבי – א', ב', ג', לא רציתי פה להיכנס לשמות הספציפיים של כל מכללה ומכללה.
<אייל רם: ובעצם אתם יכולים לראות שאנחנו מדברים על הסטה של 1.7 מיליון שקלים, שזה בעצם הקטנת המכסות.
<אייל רם: שוב פעם אני מזכיר, זה כמה סטודנטים מתוקצבים - - -
מסעוד גנאים: לשלושתן ביחד?
<אייל רם: לשלושתן ביחד.
<אייל רם: לעומת זאת, הפרש מכסות במכללות בצפון, המכללות הממלכתיות בצפון, שלומדים שם גם סטודנטים ערבים, מדובר על עוד סכום שאתם יכולים לראות – 2 מיליון שקלים בערך.
<אייל רם: זה בסך הכל יוצא 3.9 מיליון שקלים, שח', אתם מבינים זו מכללה בדרום, אז אתם כבר מבינים שזה מכללת קיי, אז לא איכפת לי רגע להגיד שזה בעצם תוספת המכסות שהועברה אליהם.
<אייל רם: כלומר, המטרה היא ליצור בעצם איזון בתוך החברה הערבית.
<אייל רם: חדי העין יבואו ויגידו יש פה עוד איזה 380,000 שקלים שלכאורה נלקחו, אז תעברו לשקף הבא ותיראו שבשנה הקרובה נכנסים עוד 33 מיליון שקלים רק להכשרת מורים.
<אייל רם: אני לא מדבר על בכלל מורים, תכנית אתגרים.
<אייל רם: רק 33 מיליון לטובת טיוב והכשרה.
<אייל רם: לדוגמא, לא הוספתי את זה שבמזרח ירושלים יש לנו חוסר בגננות, ולכן אנחנו פתחנו במזרח ירושלים תכניות להכשרת גננות.
<אייל רם: היבטים של שיפור השפה, של חיזוק עבודה מעשית, של הבניית תרבות קליטה במגזר הערבי.
<אייל רם: של מכינות קדם אקדמאיות בדרום, של העלאת אחוז המתקבלים, של ניוד סטודנטים, של שדרוג ההכשרה לרמה של תואר שני שפחות קיימת.
<אייל רם: לכל הדברים האלה בעצם – עוד 33 מיליון שקלים שהולכים להיכנס להכשרת המורים במגזר הערבי.
<אייל רם: כן חשוב לי להגיד, כי כבר שאלו אותי, שינויים וזה.
<אייל רם: אנחנו היינו מאד קשובים בשבוע הזה.
<אייל רם: זה משהו שמאד העסיק אותנו כי מטרתנו זה לשפר כמובן.
<אייל רם: תבינו שכשיושבת כיתה במכללה ערבית, כשאחוז אלה שהולכים ללמד בה בשנה הקרובה הוא אחוז מאד מאד קטן, ההכשרה יוצאת מאד מאד רדודה, כי בעצם יושבים אנשים שלא הולכים לעבוד במקצוע.
<אייל רם: זה לא רציני.
יעקב מרגי: והסוגיה הזו נאמרה על ידי חברי כנסת מתוך המגזר פה, בשולחן הזה.
<אייל רם: וחברי כנסת נפגשו איתי לאורך השנה וביקשו את הדברים האלה.
<אייל רם: רגע, רק משפט אחרון.
<אייל רם: ולכן אנחנו גם בוחנים את הדבר הזה עוד פעם.
<אייל רם: אנחנו בוחנים אותו וישבנו גם עם הות"ת לפני זה, אבל השבוע אנחנו יושבים עם הות"ת שוב ועם משרד המשפטים ונשמח לשמוע גם רעיונות ועצות.
<אייל רם: המטרה שלנו פה היא לשפר, לא לגזור איזה שהוא גזר דין, רק אני מקווה שנסגור את ה- - -
יעקב מרגי: רגע, אני בכל זאת רוצה להתעכב על הדף לפני אחרון במצגת, עם הא', ב', ג' ו-ד', ה', ו', ז' ו-ח'.
יעקב מרגי: ח' – הבנתי שזה מכללת קיי דרום, בסדר?
יעקב מרגי: דרום על כל שלוחותיה, כל עוד הם חיים באופן עצמאי, אם אתה מבין למה אני מתכוון לגבי מכללות החינוך.
יעקב מרגי: אני בא ושואל – כשאתה אומר לי א', ב', ג' ועד ז', שיש בזה הקטנה – אתה לא יכול לשייך אותם אזורית, במאפיינים?
<אייל רם: הם אזורית לגמרי.
<אייל רם: אני אגיד בדיוק.
<אייל רם: קודם כל אנחנו מדברים רק על הצפון.
<אייל רם: אנחנו מדברים על מכללות ערביות בצפון, שלושתן כיום בצפון ואנחנו מדברים על צפון וחיפה – ב-ד', ה', ו', ז'.
<אייל רם: לדוגמא מכללה כמו דוד ילין, שיושבת בירושלים ונותנת מענה בעיקר למזרח העיר.
<אייל רם: היא לא בתוך הסיפור.
<אייל רם: אנחנו מדברים על חיפה והצפון.
יעקב מרגי: רבותי, לפני שאני אתן לחברי הכנסת ולאורחים לדבר - - -
<אייל רם: אני אומר שהסטודנטים הערביים שלומדים בדוד ילין, הם לא בשיטת התקצוב החדשה, מכיוון שיש מחסור במזרח ירושלים.
<אייל רם: לשאלה של מורים בצפון – יהודים וערבים – אני לא יודע אם יש פה חיבור לאינטרנט, אבל אם כן אז אני אוכל להראות.
<אייל רם: ליש הבדל מאד מאד גדול.
<אייל רם: אני יכול להגיד שזה לא העודף הכי גדול של מורים בצפון, שהוא דווקא ביהודים.
<אייל רם: סליחה.
<אייל רם: זה לא החוסר הגדול של מורים יהודים דווקא בצפון, אלא החוסר המאד גדול הוא דווקא במרכז, בניגוד למה שהרבה פעמים חושבים של פריפריה וכו'.
<אייל רם: הרבה פעמים דווקא אנשים בפריפריה, ההוראה מהווה עבורם מקצוע יותר מבוקש או יותר נגיש.
יעקב מרגי: שזה גם סימפטום שצריך לטפל בו .
יעקב מרגי: צריך לטפל בו, אני אומר את זה ביושר.
<אייל רם: אבל יש לנו חוסר מסוים, לא גדול, של מורים יהודים בצפון.
<אייל רם: יש עודף אדיר של מורים ערבים בצפון.
יעקב מרגי: אני אומר לך, אני מדבר עם סטודנטים להוראה שהם בתחילת דרכם, אם זה אחרי השחרור או אחרי לימודים וחשבו ללמוד מקצועות אחרים, ואחר כך הם בסיפור הזה.
יעקב מרגי: אני אומר לכם – מצד אחד אופק חדש עשה טוב למורים, מצד שני בקטע הזה, יש הרבה אנשים שהיו על הגדר מבחינת מקצועות אקדמאים אחרים, שקיבלו את ההחלטה ללכת לחינוך וזה יוצר את העיוותים.
יעקב מרגי: ואם אני לא הייתי רואה – ואני מודה לחברי הכנסת המציעים – את העבודה הזו של משרד החינוך והאגף להוראה בקטע הזה, הייתי אומר שהם חדלי מעש בקטע הזה.
יעקב מרגי: אני מקווה בתהליך הזה של הכנסתם לות"ת מל"ג, שאכן הסוגיה הזו של ניווט – לדבר על מכסות.
יעקב מרגי: כשיש עודף או מחסור, הרגולטור חייב לדבר על מכסות ולווסט את זה.
יעקב מרגי: זו עוולה שהמדינה אפשרה אותה לאותם אנשים שהלכו ולמדו והשקיעו מזמנם, מכספים.
יעקב מרגי: אסור שמקצוע ההוראה יהיה ברירת מחדל בגלל הנוחות, בגלל הקלות או בגלל נגישות כזו או אחרת.
יעקב מרגי: נכון, יש מגזרים מסוימים שמקצוע ההוראה, גם מבחינת המסורת, היה מועדף.
יעקב מרגי: התפקיד של הות"ת-מל"ג - וזה צופה פני עתיד – לאתגר אותם.
יעקב מרגי: לתמרץ אותם.
יעקב מרגי: לתמרץ גם את המכללות וגם את הסטודנטים ללמוד את אותם מקצועות אחרים שלא בתחום ההוראה, שגם המשק זקוק להם וגם יתנו להם מבחינת השכלה, פרנסה בכבוד ומימוש עצמי גבוה בסוגיה הזאת.
<אייל רם: אדוני יושב הראש, רק עוד שתי נקודות קטנטנות.
<אייל רם: קודם כל חשוב להכיר – ואני מעריך שכולם פה בחדר מכירים – אבל זה גם חשוב להגיד – שיצא קול קורא של הות"ת להקמה של מכללה כללית נוספת באזור ערבי.
<אייל רם: אני חושב שאני לא טועה.
<קריאה: בצפון.
יעקב מרגי: עברת את המשוכה.
יעקב מרגי: אני הייתי נופל והייתי אומר מכללה ערבית נוספת.
<אייל רם: לא, השאלה אם נפלתי אצל אריאל.
<אריאל חנוכה: מסגרת אקדמית ביישוב ערבי.
<אייל רם: אוקיי, בסדר, אז זו הכוונה, שזה חלק מהסטת - - -
יעקב מרגי: לא שמענו אותך.
יעקב מרגי: כשתדבר תחזור על זה.
<אריאל חנוכה: אני אומר – הות"ת - - -
<אריאל חנוכה: אריאל חנוכה, מרכז בתחום תקצוב במכללות במועצה להשכלה גבוהה.
<אריאל חנוכה: במסגרת כל הנקודות שעלו פה ועודף ההכשרה במגזר לעובדי הוראה, המל"ג-ות"ת יצא בקול קורא להקמת מסגרת אקדמית ביישוב ערבי, למקצועות שאינם מקצועות ההוראה בהכרח.
<אריאל חנוכה: כלומר, יכול להיות - - -
יעקב מרגי: זה צופה פני עתיד.
יעקב מרגי: תודה אריאל.
<אייל רם: לא, זה פני עתיד, הווה וזה חלק מהמהלך.
חמד עמאר: אבל עדיין אין החלטה.
<אייל רם: מה?
<אייל רם: רגע, אבל היא הוגשה.
חמד עמאר: היה מכרז?
<אייל רם: יצא מכרז.
ג'מאל זחאלקה: דובר מועצת שפרעם אומר שהם רוצים להקים בשפרעם.
<אייל רם: והקול הקורא נסגר לדעתי.
ג'מאל זחאלקה: נסגר?
<אייל רם: רגע, והדבר האחרון, אני רוצה להזכיר שאנחנו מתקצבים כרגע במודל החדש סטודנטים בדואים במכללת קיי, יותר מאשר מתוקצבים סטודנטים יהודים.
<אייל רם: אני רק רוצה להזכיר - - -
יעקב מרגי: אם היה חשש, אז הנה.
<אייל רם: שזה לא - - -
מסעוד גנאים: זה הדבר החשוב, שזה לא על רקע שייכות לאומית – זה לא סטודנט ערבי ויהודי - - -
יעקב מרגי: מי שהוציא את הכותרת הוציא אותה בצורה - - -
<אייל רם: בדיוק.
<אייל רם: בשביל זה אני ביקשתי - - -
יעקב מרגי: חבר הכנסת מיקי לוי ולאחר מכן אורח.
יעקב מרגי: אני אתן לחברי הכנסת לסירוגין.
מיקי לוי: הנתון הזה של כמעט 400 - 386 או משהו כזה, אני לא זוכר בדיוק – מורים ערבים משולבים בבתי ספר במגזר היהודי בצפון, זה שאפו ענק.
מיקי לוי: המגמה הזו חייבת - - -
מסעוד גנאים: זה רק בצפון או כללי?
<אייל רם: כללי.
<אייל רם: זה לא בדרום.
מסעוד גנאים: אבל זו התכנית של המרכז, של שי פירון.
מיקי לוי: רגע, ברוך השם שהיא צוברת עור וגידים, שזה שאפו ענק - - -
יעקב מרגי: מי אמר שאין רציפות שלטונית במדינת ישראל?
מסעוד גנאים: יש כן.
מסעוד גנאים: הנה, הוכחה.
מיקי לוי: והמגמה הזו חייבת להימשך, כי גם היכולת בלימוד הערבית של תלמידים יהודים, שאת זה חייב לאיזה שהם תנאים עתידיים לחיים משותפים, חייבת חייבת להימשך.
מיקי לוי: מתמטיקה ואנגלית על אחת כמה וכמה.
מיקי לוי: אנחנו צריכים לשים על השולחן – חברי חברי הכנסת מהרשימה – שיש מקצועות שאי אפשר לשלב אותם.
מיקי לוי: מה לעשות?
מיקי לוי: אי אפשר לשלב לא אזרחות ולא לשון ולא את המקצועות האלה, אבל את המקצועות שכן אפשר לשלב.
חמד עמאר: מה, מה, מה?
יעקב מרגי: אפשר, אבל זה לא אטרקטיבי.
מיקי לוי: כמה מורים אפשר - - -
ג'מאל זחאלקה: בואו נעשה תחרות בעברית בכנסת.
יעקב מרגי: דב, אתה הבנת והוא הבין.
יעקב מרגי: אתה הבנת אותו והוא הבין אותך.
<קריאה: אז אתה הולך להיות מורה ללשון?
ג'מאל זחאלקה: לא, אבל אני אומר - - -
יעקב מרגי: תודה רבה חברי הכנסת.
מיקי לוי: זחאלקה, אני מבטיח לך, יש חוסר במורים ללשון.
מיקי לוי: כל אחד יתקבל בברכה.
יעקב מרגי: גם לאזרחות.
יעקב מרגי: מי שרוצה, אדרבא.
מיקי לוי: והמגמה הזו חייבת להימשך.
מיקי לוי: עכשיו אני פונה אליכם כמובילי דעה במגזר וכאנשי ציבור.
מיקי לוי: תפסיקו לשלוח אותם ללמוד להיות מורים.
מיקי לוי: זה כמו שאנחנו אומרים לילדים - - -
דב חנין: מה אתה - - -
מיקי לוי: רגע, דב, אני לא מפריע לך.
מיקי לוי: נו, באמת.
יעקב מרגי: תן לו, דב.
מיקי לוי: גם לילדים שלנו אנחנו אומרים תפסיקו ללכת ללמוד להיות עורכי דין.
מיקי לוי: השוק מפוצץ.
מיקי לוי: אין עבודה.
מיקי לוי: יש 20,000 עורכי דין בלי עבודה, אולי כבר יותר.
מיקי לוי: תפסיקו ללמוד להיות עורכי דין.
מיקי לוי: לא צריך את זה.
<קריאה: והם לא מפסיקים.
יעקב מרגי: תודה, תודה, תעזבו.
יעקב מרגי: מיקי, תסכם בבקשה.
מיקי לוי: הם הולכים להיות מורים אחר כך.
מיקי לוי: ולכן אני מצפה מכם בעניין הזה כמובילי דעת קהל, תשלחו אותם ללמוד מקצועות טכנולוגיים.
יעקב מרגי: מה זה תשלחו?
יעקב מרגי: מה הם הבעלים שלהם?
מיקי לוי: אני מייעץ.
מיקי לוי: צריך לייעץ ולהוביל את זה.
חמד עמאר: תאמין לי, מה שהוא אומר אני אומר את זה בכל מקום.
יעקב מרגי: הדיון בשידור וקריאתך נשמעה בשידור.
מיקי לוי: מה קרה לכם?
מיקי לוי: לי אתם לא נותנים לדבר?
מיקי לוי: אני אפריע לכם.
מיקי לוי: אני מסכם, תנו לי שני משפטים רצוף.
מיקי לוי: כמו ראש מועצת שפרעם, תקים מכללה טכנולוגית למדעי המחשב, תאמין לי, כולם ימצאו עבודה.
מיקי לוי: זה מקצוע - - -
חמד עמאר: איפה ראש מועצת שפרעם?
ג'מאל זחאלקה: לא במועצת שפרעם.
מיקי לוי: אה, סליחה, אני מתנצל.
מיקי לוי: אני חייב להגיד אייל, ששוכנעתי בניקיון הכפיים בשקיפות, גם מהמצגת וגם מהנתונים.
מיקי לוי: אני חושב שלא הייתה כאן מגמה להסתיר וזו תפיסת העולם שלי ותודה רבה לך.
יעקב מרגי: רם שפע, בבקשה.
רם שפע: אהלן.
רם שפע: טוב, צהריים טובים.
יעקב מרגי: מה שמותר לחברי הכנסת אסור לך.
יעקב מרגי: תקצר, בדקה.
רם שפע: אני אעשה את זה קצר.
רם שפע: אני סגן יושב ראש התאחדות הסטודנטים וגם סטודנט לחינוך, אז אני שמח להיות פה.
רם שפע: אני פשוט אתחבר לסוף.
רם שפע: אני אקצר.
רם שפע: אני חושב שסוף סוף משרד החינוך מחליט לקחת אחריות על הבעיות הכי כואבות, הכי עמוקות ומייצר תהליך עומק רציני, שכולל גם הסתכלות מגזרית וגם הסתכלות על מקצועות.
רם שפע: לצערי, כמו שקורה לנו הרבה במדינה, תוך כל מיני קשרים דמגוגיים אצלנו להגיע לפה, אבל אני כן מסכים מאד עם מה שחלקכם אמרתם.
רם שפע: צריך לעשות בחינה מאד מעמיקה, אייל, ולראות שזה עושה את הנכונות ומצליח להסיט את זה לכיוונים שכולם רוצים, כי בסופו של דבר - - -
רם שפע: בהצלחה.
יעקב מרגי: ענת ברקו, בבקשה.
ענת ברקו: אני רוצה להודות לאייל באמת על המצגת הבהירה.
ענת ברקו: אדוני יושב הראש, מה שמטריד אותי שמדובר ב-90% נשים.
ענת ברקו: ואם אנחנו לא נאפשר להן באיזה שהוא מקום תעסוקה מהסוג הזה, בסך הכל במגזר הערבי אני חושבת שאין כל כך הרבה אפשרויות לנשים.
יעקב מרגי: אז תארי לך שהוא היה מוביל - - -
ענת ברקו: וגם, כשאנחנו מובילים אותן - - -
יעקב מרגי: שאלה, ענת, על חשבוני.
יעקב מרגי: תארי לך שמשרד החינוך היה, והוא ער למה שאת אומרת והיה עושה אפליה בין גברים לנשים בצפון ומצמצם - --
ענת ברקו: אני בעד נשים, מה.
ענת ברקו: אני לא מתנצלת על זה.
יעקב מרגי: ומבטל את האפשרות של מורה ממין זכר להתמודד על המשרה או ללמוד.
ענת ברקו: אז אני לא מבטלת שום אפשרות.
ענת ברקו: עדיין הנשים מופלות לרעה.
ענת ברקו: אבל בוא נגיד שכשאנחנו מדברים על נשים, והיינו בדיון אצלך, אדוני יושב הראש, וראינו את המצוקה של נשים שמגיעות מהצפון לדרום, בכלל בכל המערך המשפחתי והן לא עוברות לגור בדרום.