GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<גיא פרץ: כרוכית זה השטרודל, זה ה'את' שאנחנו שמים במייל.
<גיא פרץ: כל הזמן אמרו אולי הכרוכית הזו זה בעצם העגור, אבל אף אחד לא ידע, כי כרוכית, הם דיברו על ציפור מאוד קולנית ועגור מנצח את כולם, אתה יכול לשמוע אותו מ-3 קילומטרים, הם נודדים גם ביום וגם בלילה והקול הזה זה בשביל שהם ימצאו אחד את השני בחושך, שהם עפים בחושך.
<גיא פרץ: בדקו את מיתרי הקול שלו ונדהמו לדעת שמיתרי הקול שלו בצורה של כרוכית.
<גיא פרץ: אז כשמדברים על הכרוכית זה העגור.
יעקב מרגי: הום ה-28 ביוני 2016, כ"ב בסיון התשע"ו.
יעקב מרגי: הנושא של סדר היום הצעה לסדר-היום בנושא: "החרגת המגזר הדרוזי לעומת שאר מגזר המיעוטים לקייטנות חינם לכיתות ג'-ד'" של חבר הכנסת חמד עמאר.
יעקב מרגי: חבר הכנסת עמאר, תציג את הנושא.
חמד עמאר: אדוני היושב ראש, אני רוצה להודות לך.
חמד עמאר: ביקשתי ממך לקיים את הדיון כמה שיותר מהר לפני חופשת הקיץ ויציאת הילדים לחופש והוועדה נענתה ואתה נענית לנושא.
חמד עמאר: אני באמת מודה לך ואומר שאתה רואה את החשיבות של הנושא שאנחנו מקדמים.
חמד עמאר: יזמתי את הדיון הזה אחרי שגם בשבוע שעבר קיימתי ישיבה עם מנכ"לית משרד החינוך ועם כל הנציגים שלה במשרד החינוך, אבל מהישיבה לא יצא שום דבר וגם לא הצליחו לשכנע אותי למה הילדים בעדה הדרוזית מוחרגים.
חמד עמאר: אני אסביר עכשיו בדיוק על מה כל ההצעה לסדר.
חמד עמאר: יש תכנית 922, העצמת יישובי המיעוטים במדינת ישראל, תכנית חומש שמקצה המון תקציבים לנושא חינוך ולכל הנושאים האחרים.
חמד עמאר: בתוך ההקצאה הזאת, הוציאו את המגזר הדרוזי.
חמד עמאר: יש את הנושא של קייטנות לכיתות ג'-ד' דרך תכנית אתגרים אבל באו ואמרו שהמגזר הדרוזי, יש לו תכנית משלו ודרך התכנית שלו יכולים לסבסד מה שרוצים.
חמד עמאר: בדקתי בתכנית שלהם ודיברתי עם ראשי הרשויות שכבר הכריזו שהם לא פותחים את שנת הלימודים בשנה הבאה בגלל מחסור בתקציבים ובישיבה התברר לי, גם עם המנכ"לית וגם ראשי הרשויות, שגם בתקציב 2015 חסרים 13 או 17 מיליון שקלים, סכום שאמור לעבור.
חמד עמאר: 13 מיליון שקלים.
חמד עמאר: גם 13 מיליון השקלים מ-2015 ל הועברו ונעלמו כאילו שאב אותם האוויר ואף אחד לא יודע היכן הכסף ואף אחד לא יודע למה הוא לא הועבר.
חמד עמאר: הכסף לא הועבר.
חמד עמאר: כאן אני מדבר על משהו ספציפי.
חמד עמאר: ילד בכיתה ג' הוא לא פחות מילד אחר במגזר המיעוטים כאשר אותו ילד במגזר המיעוטים מקבל את הקייטנות בכיתות ג'-ד' ואילו הילד בכיתה ג'-ד' במגזר הדרוזי לא יקבל.
יעקב מרגי: כל ילד בכיתה ג'-ד' במגזר הדרוזי מקבל קייטנה?
חמד עמאר: מקבל קייטנה.
חמד עמאר: ילדים בכיתות ג'-ד' מקבלים קייטנה חינם.
<קריאה: ילדים בכיתה ג'.
חמד עמאר: כיתה ג'.
חמד עמאר: אנחנו מדברים על כיתות ג'.
חמד עמאר: אצל הדרוזים, 2,600 ילדים בכיתות ג' לעומת מעל שלושים אלף ילדים בשאר מגזר המיעוטים.
חמד עמאר: אנחנו מדברים על מספר קטן.
חמד עמאר: מעבר לכך, מתוך העבודה והבדיקה שעשיתי מרגע שנכנסתי לקואליציה, התברר לי שיש מנגנוני ההקצאה המקצועיים שבוא נגיד למתנ"סים יש תקציב כאשר המדינה מעבירה מאה מיליון שקלים לעומת סכום גבוה יותר שהיא מעבירה ומתוך מאה מיליון השקלים צריך להוסיף עוד עשרים מיליון במנגנוני ההקצאה למגזר המיעוטים.
חמד עמאר: גם שם, בכל מנגנון ההקצאה, הוציאו את המגזר הדרוזי.
חמד עמאר: ומה אומרים לך?
חמד עמאר: יש לך תקציב, כאילו הילד שנמצא במתנ"ס במגזר הדרוזי הוא ילד שמגיע לו פחות.
יעקב מרגי: מה זה 922?
חמד עמאר: העצמת מגזר המיעוטים כלכלית וחברתית.
יעקב מרגי: מה גובה התקציב לשנה?
חמד עמאר: תקציב כללי של 922 הוא תקציב מאוד מאוד גדול.
חמד עמאר: לחינוך בלתי פורמלי הוא 187 מיליון שקלים בארבע שנים.
יעקב מרגי: רק לדרוזים?
חמד עמאר: הדרוזים לא נמצאים שם.
חמד עמאר: לדרוזים אמרו שיש תכנית מיוחדת ובתכנית המיוחדת אני רוצה להבין למה אין קייטנות, אין מנגנוני הקצאה ולמה שמשרד החינוך ומשרד האוצר יחליטו לאיזה גוף הם רוצים להעביר במגזר הדרוזי בקשר לחינוך שאותו ילד שנמצא באיזושהי מסגרת, אמרו לי שיש איזשהו גוף שאנחנו מעבירים אליו את הכסף.
חמד עמאר: גם שם ביררתי.
חמד עמאר: אני אשמע אותם כאן ואני מקווה שאני אקבל תשובות טובות.
חמד עמאר: בשנת 2015 חסרים 13 מיליון שקלים שלא קיבלו אותם ראשי הרשויות כפי שהובטח על ידי משרד ראש הממשלה ומשרד החינוך.
חמד עמאר: ב-2016, עד היום לא הועבר תקציב לשום גוף במגזר הדרוזי בקשר לחינוך והם יוצאים לשביתה ב-1 לספטמבר.
יעקב מרגי: משרד החינוך, מי אחראי על סוגיית הקייטנות?
<איה חיראדין: אני מנהלת אגף החינוך הדרוזי והצ'רקסי.
יעקב מרגי: אכן לא אושרו להם קייטנות חינם לכיתות ג'?
<איה חיראדין: כיתות ג' לא נכללות.
<איה חיראדין: כיתות א'-ב', כמו כולם, אנחנו מקבלים.
יעקב מרגי: המגזר הערבי כולו מקבל בכיתות ג' חוץ מהדרוזים.
יעקב מרגי: למה הוחרג מגזר הדרוזי?
<דוד מזרחי: אני מנהל אגף תקציבים במשרד החינוך.
<דוד מזרחי: אם תרשה לי רגע ממבט כולל ואני מניח שהדברים יהיו ברורים יותר לאחר מכן.
<דוד מזרחי: ערב פרסומן של החלטות ממשלה, והכול שקוף ונמצא באתר האינטרנט של משרד החינוך, אם בודקים את ההקצאה התקציבית של הממשלה, של משרד החינוך למגזר הדרוזי, למגזר הערבי ולמגזר היהודי, מסתכלים ועושים הבחנה, רואים שהמגזר הדרוזי, לא רק שהוא איננו מקופח אלא בכל מדד טיפוח שקיים ובכל אשכול למ"ס, פרמטר רלוונטי שניתן להשוות אותו, רואים שהמגזר הדרוזי מקבל יותר מהמגזר היהודי והמשרד, גם ללא החלטת ממשלה ייעודית שמחייבת אותו להקצות תקציבים תוספתיים, עושה זאת ופועל לצמצם את הפערים.
<דוד מזרחי: זה דבר אחד שצריך לשים אותו על השולחן.
<דוד מזרחי: במקביל, כאשר ניתחנו את התקציב של המגזר הערבי, זיהינו שבגלל כל מיני כשלים במנגנונים, המגזר הערבי, בפרט בנושא של פעילות בלתי פורמלית, מקבל פחות מחלקו באוכלוסייה.
<דוד מזרחי: על כן, לכשגובשה התכנית שאושרה בהחלטת ממשלה, תכנית אתגרים לצמצום פערים במגזר הערבי, אחד הדברים ששמנו עליהם דגש היה תיקון מנגנונים ואני אומר מה הכוונה.
<דוד מזרחי: לא שעוד פעם תהיה תכנית חומש ויהיה כסף שעליו יבנו תכנית עבודה ואחרי תקופה מסוימת החלטת הממשלה תתבטל והמנגנונים יישארו עם העיוותים האלה או האחרים.
<דוד מזרחי: בעצם אחד האלמנטים שנכנסו בהחלטת הממשלה למגזר הערבי היה לתקן את המנגנונים בבסיסם.
<דוד מזרחי: קרי, ניקח לדוגמה את הנושא של ארגוני הנוער ותנועות הנוער, אם מכל מיני סיבות כלשהן במגזר הערבי לא היה ניצול מספיק של התקציבים האלה, רצינו להבטיח שהמנגנון עצמו יבטיח ויעודד פעילות בלתי פורמלית במגזר הערבי.
<דוד מזרחי: במגזר הדרוזי אין בעיה כזאת.
<דוד מזרחי: מקבלים כבר עכשיו – ואפשר להראות את זה כמעט בכל סעיף תקציבי – יותר מחלקם באוכלוסייה.
חמד עמאר: בזה אתה טועה.
יעקב מרגי: רגע, חמד, תן לו.
יעקב מרגי: אני רוצה ללמוד את זה.
<דוד מזרחי: יכול להיות שיש סעיפים מסוימים, סתם ניקח לדוגמה.
<דוד מזרחי: משרד החינוך פועל במספר אפיקי פעולה בחינוך הבלתי פורמלי.
<דוד מזרחי: יש מתנ"סים, יש פעילויות בלתי פורמליות עם הרשויות, יש מרכזי צעירים, יש כל מיני מודלים.
<דוד מזרחי: אם אני מסתכל במכלול, רואים בצורה מאוד ברורה שהמגזר הדרוזי רחוק מלהיות מקופח.
<דוד מזרחי: פרטנית לגבי החלטת הממשלה הספציפית הזאת ולטענה לגבי כיתות ג'.
<דוד מזרחי: חשוב להגיד שיש תקציב ויש תכנית עבודה למגזר הדרוזי.
<דוד מזרחי: יש תקציב גמיש בהיקף של 27.5 מיליון שקלים ועליו יושבת כאן הגברת איה שממונה על המגזר הדרוזי והיא גיבשה תכנית עבודה בשיתוף פעולה הדוק עם המגזר והם הקצו בין היתר כמה תקציב יוקצה לפעילות בלתי פורמלית ברשויות הדרוזיות.
<דוד מזרחי: המנגנון, ואיה תוכל להרחיב על כך, עובד בצורה כזאת שהתקציב מוקצה לרשויות עבור פעילות בלתי פורמלית והרשויות בוחרות ומתעדפות במה להשקיע ובמה לא.
<דוד מזרחי: במגזר הערבי, הואיל והחלטת הממשלה, זו שנה ראשונה ליישום שלה, והמנגנונים שם טרם עוצבו כפי שצריך להיות ורצינו להשתמש במשאבים ולא להגיע למצב שהתקציבים שהממשלה הנחתה אותנו להקצות למגזר לא מנוצלים, במגזר הערבי מצאנו לנכון להקצות באופן פרטני ולא בשיח עם הרשויות את הנושא הזה של כיתות ג'.
<דוד מזרחי: אבל צריך להגיד שב-2016, אם אני מסתכל על כל הרצף, ואפשר להראות את זה תכנית אחר תכנית, אפיק תקצוב אחר אפיק תקצוב, המגזר הדרוזי רחוק מלהיות מקופח אלא להפך.
יעקב מרגי: גם חבר הכנסת עמאר וגם אני לא באים כרגע ומלינים על אפליית המגזר הדרוזי בכל דבר.
יעקב מרגי: ודאי שאם תחפש, תמצא.
יעקב מרגי: יש החלטת ממשלה עוד מהתקופה בה הייתי שר.
יעקב מרגי: אומר לך חבר הכנסת עמאר, ובצדק, שיש כאן החרגה של המגזר הדרוזי בקבלת ההחלטה.
יעקב מרגי: אתה נימקת למה.
יעקב מרגי: האם באותה החלטת ממשלה, באותו תקציב ייעודי שאתם מעבירים למגזר הדרוזי, גם אם היא תבנה תכנית עבודה, אתה אומר לי שיש לה תכנית עבודה, היא תכתוב תכנית עבודה, היא תכניס את כיתה ג' לקייטנות, אנחנו לא נכנסים לזה, זה עניין של תכנית עבודה.
יעקב מרגי: אבל מצד שני אתה אומר לי שזה על פי החלטת הרשויות.
יעקב מרגי: היא מתקצבת את הרשויות המקומיות.
יעקב מרגי: תאר לך שבמגזר הדרוזי יהיה מצב לפיו חורפיש תעשה, עוספייה לא תעשה, בית ג'אן ועוד כל מיני מקומות ינהגו אחרת.
יעקב מרגי: זה לא נראה סביר ולא נראה נורמלי.
יעקב מרגי: כמו שידעתם להוציא החלטה מתכללת של כל המגזר הערבי, אי אפשר להחריג.
יעקב מרגי: אי אפשר להוציא.
יעקב מרגי: רק אתמול הייתה כאן התפרצות וביקשו שלא יוציאו את הדרוזים מההגדרה של הערבים.
יעקב מרגי: מישהו אמר ערבים ודרוזים ובאסל גטאס כמעט שרף את המנורה מהצעקות.
יעקב מרגי: אנחנו לפעמים עושים דברים.
יעקב מרגי: ההחלטה היא לא סבירה ואני מבין את הזעקה שלו.
יעקב מרגי: ואני מקבל אבל זה עדיין לא מצדיק את זה.
יעקב מרגי: עכשיו באתי מכינוס שעסק בסוגיית צמצום אי השוויון בחברה הישראלית וצמצום אי השוויון בחינוך.
יעקב מרגי: אנחנו לא יכולים לעשות את זה.
יעקב מרגי: אם הקייטנה, לא היה לה ערך חינוכי משמעותי, לא היה צריך לברוא אותה מלכתחילה.
יעקב מרגי: זה לא מקום לאכסון ילדים בחופשה.
יעקב מרגי: צריך ליצוק שם תכנים.
יעקב מרגי: אגב, יש היום תפיסה שנגמרו הקייטנות של עבודות יצירה אלא הקייטנות היום הן עם ערכים, עם תוכן וערכים.
יעקב מרגי: יכול להיות שבעניינים אחרים הייתי אומר לך שנכון, יש תקציב, אבל איך שזה בנוי, החלטת ממשלה, ואיך שזה עובד, אני לא יכול לתרץ את הקטע של הקייטנות.
חמד עמאר: רציתי לשאול אותו.
חמד עמאר: הוא אמר שיש תקציב.
חמד עמאר: תגיד לי איזה תקציב יש לכיתות ג' לקייטנות.
יעקב מרגי: אין תקציב לכיתות ג'.
יעקב מרגי: הוא אומר לך שיש תקציב ייעודי למגזר הדרוזי.
חמד עמאר: איה, יש לך תקציב שאת יכולה מתוך התקציב שמיועד לך להעביר?
חמד עמאר: את יכולה לתת לכיתות ג' תקציב?
<איה חיראדין: מתוך התקציב של ה-27.5 מיליון שקלים, התוספתי שאני אחראית עליו, התקציב בלתי פורמלי, החלק הבלתי פורמלי, מועבר לרשויות והן מחליטות איך לחלק, מה לתעדף ומה לעשות אתו.
יעקב מרגי: אני אומר לכם שאני חושב שצריך להעביר את זה גם לשר.
יעקב מרגי: עם כל הרצון לתת אוטונומיה לראשי הרשויות, אתם משרד חינוך.
יעקב מרגי: אתה לא משרד הפנים.
יעקב מרגי: אנחנו מכירים את המצוקות.
יעקב מרגי: אני לא בז לראשי הרשויות, אני מכיר את המצוקות שלהם.
יעקב מרגי: הם יעשו בזה דברים שלא בהכרח בסדר עדיפויות ראוי.
יעקב מרגי: אם כבר מדברים על תכנית, התקציב זה הוא מתמשך וקבוע?
<איה חיראדין: הוא לארבע שנים.
חמד עמאר: ממתי עד מתי?
<איה חיראדין: 2016-2019.
יעקב מרגי: איה ודודי, אחד הדברים שאני אקרא לכם בסיכום, והנה, אני אומר את זה כבר עכשיו, זה שזה חייב להיות עם קווים מנחים של המשרד.
יעקב מרגי: עם כל הכבוד, אתם משרד החינוך.
יעקב מרגי: אתם לא משרד האוצר ולא משרד הפנים.
יעקב מרגי: אתם חייבים לכתוב התוויה.
יעקב מרגי: כמו שברפואה יש התוויה לתרופות, צריכה להיות התוויה בחינוך.
ענת ברקו: היום אין אחידות בכלל?
יעקב מרגי: אין אחידות וכל ראש רשות יכול לעשות בכסף הזה מה שהוא רוצה, גם מה שכאילו קרוב לחינוך.
חמד עמאר: הם מאשימים את ראשי הרשויות.
יעקב מרגי: לא, הם לא מאשימים.
חמד עמאר: אני דיברתי עם ראש הרשות שלי ירקא והוא אמר לי שכל התקציב הבלתי פורמלי שלו הוא 900 אלף שקלים.
חמד עמאר: זה כל התקציב הבלתי פורמלי שלו כולל חינוך של המתנ"סים שהוא צריך להוסיף כסף, כולל הקייטנות אם הוא רוצה לתת אותן, והוא דיבר על תנועות נוער.
חמד עמאר: למה חניך בתנועת נוער שנמצא בתנועת נוער ערבית יקבל יותר כסף מאשר יקבל חניך שנמצא בתנועת נוער דרוזית?
ענת ברקו: אין שום סיבה.
יעקב מרגי: איך אתם מתקצבים בתקציב הזה רשות מקומית שהיא מעורבת, גם דרוזית, גם מוסלמית, גם נוצרית?
יעקב מרגי: יש רשויות מעורבות.
<קריאה: המעורבות נכנסו.
<איה חיראדין: הכסף בלתי פורמלי מחולק לרשויות לפי קריטריונים של מספר תושבים ומספר תלמידים.
<איה חיראדין: חטיבת ביניים, כיתה ז' עד י"ב, ומדד סוציו אקונומי.
יעקב מרגי: את אמרת לי שהכסף מועבר לרשויות.
יעקב מרגי: לפי זהות של תלמיד דרוזי?
<איה חיראדין: פה תושבים.
יעקב מרגי: ה-27.5 מיליון השקלים האלה, הם מיועדים למגזר הדרוזי?
<איה חיראדין: למגזר הדרוזי.
<איה חיראדין: אבל יש ישובים כמו אבו סנן, כמו מרר שהם ישובים מעורבים והם מקבלים פה נפש.
עבדאללה אבו מערוף: יש הגדרה.
עבדאללה אבו מערוף: יש 14 כפרים שמוגדרים כמגזר.
יעקב מרגי: דודי, אני אשאל אותך שאלה.
יעקב מרגי: מיד אני אעביר את רשות הדיבור לחברי הכנסת.
יעקב מרגי: אמרת 2,500 ילדים.
חמד עמאר: 2,600 ילדים דרוזים בכיתה ג'.
יעקב מרגי: מה העלות של 2,600 הילדים בקייטנה?
<דוד מזרחי: אם אני משווה את זה לסטנדרט של בתי הספר של החופש הגדול, העלות המלאה היא סדר גודל של כשני מיליון שקלים, אם אני לוקח את זה בדיוק באותו סטנדרט.
<דוד מזרחי: סדר גודל.
חמד עמאר: כמה עולה המגזר, חוץ מהדרוזים?
<קריאה: 6.4.
יעקב מרגי: הצדקנות, אני לא מזלזל בשני מיליון שקלים, שיש תקציב לדרוזים ואז אני עושה את ההפרדה הזאת כך שהדרוזים לא ייכנסו למסלול זה של קייטנות לכיתה ג' ובמגזר הערבי כן, זה היה צריך לעורר אצלכם רגישות בקטע הזה.
יעקב מרגי: הם לא שומעים אותי, מצדי קח את זה מה-27 מיליון שקלים אבל תוציאו הנחיה.
יעקב מרגי: לא היה שייך להוציא הנחיה שמחריגים את המגזר הדרוזי מהמגזר הערבי בקטע של קייטנות לכיתה ג'.
יעקב מרגי: היה שייך שתחליטו החלטה כוללת וניתן לבחון זאת.
יעקב מרגי: מצדי, הנה אני אומר לך, כיושב ראש ועדת חינוך, לא שאלתי אותם.
יעקב מרגי: לא שאתם לא מעניינים אותי, קחו את זה מה-27 מיליון שקלים אם זה מקור תקציבי אבל תעבירו החלטה.
יעקב מרגי: אי אפשר לחיות עם החלטה כזאת.
חמד עמאר: לא יהיו קייטנות לתלמידי כיתה ג' במגזר הדרוזי.
יעקב מרגי: עבדאללה אבו מערוף, בבקשה.
עבדאללה אבו מערוף: יום טוב לכולם.
עבדאללה אבו מערוף: תודה ליושב ראש הוועדה על ההיענות המהירה בעניין למרות שאני חולק על הגישה ולא אוהב לשחק במשחק הזה.
עבדאללה אבו מערוף: ההרגשה שלי מובנת ולא אתן עכשיו הרצאה אידיאולוגית לגבי כל מה שמתרחש בכיוון הפוליטי וההפרדה הזאת שהיא הפרדה מלאכותית.
יעקב מרגי: במקרה הזה לרעה.
עבדאללה אבו מערוף: במקרה הזה לרעה.
עבדאללה אבו מערוף: בשנה שעברה התחלתי אני ביוזמה לדון בוועדת הפנים על הקייטנות בכלל בארץ וסוף סוף הצלחנו עם דוד אמסלם ועם חברי ועדת הפנים בשנה הזאת אכן לעשות משהו לגבי הקייטנות בכלל.
עבדאללה אבו מערוף: במצב הזה שאנחנו מנסים לחסוך לאזרח הפשוט כל שקל והוא צריך במצב הסוציו אקונומי בו הוא נמצא לחסוך, יש כסף אבל משרד החינוך לא יודע לאן הולך הכסף והוא מחריג.
עבדאללה אבו מערוף: זה לא מובן.
עבדאללה אבו מערוף: כל הנימוקים שמשרד החינוך הביא לא מקובלים עלי.
עבדאללה אבו מערוף: לא מקובל עלי להחריג, לא להחריג תלמיד כלשהו בישראל.
עבדאללה אבו מערוף: במיוחד לא להחריג לרעה.
עבדאללה אבו מערוף: לתת את התירוץ שיש 27.5 מיליון שקלים לארבע שנים, גם זה לא מספק אותנו.
<דוד מזרחי: לכל שנה.
יעקב מרגי: זאת תכנית ארבע שנתית אבל כל שנה יש את הסכום הזה.
עבדאללה אבו מערוף: כל שנה 27.6 מיליון שקלים?
<איה חיראדין: 27.5 מיליון שקלים לשנה לארבע שנים ועוד 17.5 מיליון שקלים שהם בבסיס תקציב משרד החינוך לארבע שנים.
עבדאללה אבו מערוף: אני לא אומר כמו שאמר ברנרד שאו, הרבה ייצור אבל חלוקה לא נכונה, לגבי הזקן והקרחת.
עבדאללה אבו מערוף: למה להחריג את הדבר הזה?
עבדאללה אבו מערוף: מה הנימוקים להחריג?
עבדאללה אבו מערוף: חבר הכנסת חמד עמאר, מה הנימוקים?
עבדאללה אבו מערוף: אני לא מבין מה הנימוק להחריג.
עבדאללה אבו מערוף: כשיש כסף, למה להחריג?
עבדאללה אבו מערוף: תנו הוראה להעביר את הכסף.
<כמאל עטילה: סליחה שאני מתערב.
<כמאל עטילה: זה לא להחריג.
<כמאל עטילה: זה המגזר הערבי החליט לייעד את הכסף הזה מתכנית אתגרים לקייטנות.
<כמאל עטילה: יש תקציב ייעודי למגזר הערבי והחליטו במסגרת החינוך הבלתי פורמלי.
יעקב מרגי: מי קיבל את ההחלטה?
<כמאל עטילה: הם קיבלו את ההחלטה.
<כמאל עטילה: המגזר הערבי בעצמו.
<כמאל עטילה: יש לו כסף והוא החליט מיוזמתו.
יעקב מרגי: משרד החינוך אישר לו?
<כמאל עטילה: כן.
יעקב מרגי: אני חושב שהיה צריך לקבל החלטה כוללת לגבי כל המגזר.
עבדאללה אבו מערוף: מה שאני שומע כאן, זה דבר שלא מתקבל על הדעת לשמוע אותו.
חמד עמאר: הדרוזים לא רצו קייטנות לכיתה ג'?
חמד עמאר: הדרוזים לא רצו מנגנוני הקצאה?
חמד עמאר: אני דיברתי עם ראש רשות, הם לא יודעים מה זה מנגנוני הקצאה והם לא יודעים שהם לא מקבלים קייטנות.
עבדאללה אבו מערוף: אנחנו לא מדברים על זה.
עבדאללה אבו מערוף: סליחה, חבר הכנסת חמד, אני מאוד מצטער.
עבדאללה אבו מערוף: מה שנאמר כאן, אני לא חושב שהוא מקובל ואני לא חושב שהוא נכון.
עבדאללה אבו מערוף: סליחה, עם כל הכבוד לכמאל.
עבדאללה אבו מערוף: אני לא חושב שזה נכון.
עבדאללה אבו מערוף: אני מעורב בכל העניין התקציבי, מה שמתרחש ובכל.
עבדאללה אבו מערוף: לא יודע, הדברים האלה הזויים לחלוטין, שהסקטור הערבי מחליט.
עבדאללה אבו מערוף: אלה דברים שלא מתקבלים על הדעת, עם כל הכבוד.
עבדאללה אבו מערוף: אני מבקש למשוך את הדברים האלו שאמרת.
<כמאל עטילה: למה למשוך?
<כמאל עטילה: זאת האמת.
עבדאללה אבו מערוף: זאת לא האמת.
<כמאל עטילה: זאת המציאות.
עבדאללה אבו מערוף: זאת לא אמת ולא המציאות, עם כל הכבוד.
<כמאל עטילה: זאת האמת, לצערי.
עבדאללה אבו מערוף: אני פונה ומבקש – טוב שהנושא עלה – ממשרד החינוך אכן לצבוע את התקציב הזה למועצות.
עבדאללה אבו מערוף: המועצות אכן רוצות שהילדים יהיו בקייטנות.
עבדאללה אבו מערוף: בשנה שעברה היה לנו אותו משבר ולא הצלחנו לטפל בעניין הזה.
עבדאללה אבו מערוף: הצלחנו למשל בירקא ובינוח לעשות קייטנות.
עבדאללה אבו מערוף: מצאנו את התקציב לכך.
עבדאללה אבו מערוף: אבל לא כל שנה נעשה את זה.
עבדאללה אבו מערוף: עדיין מוקדם ותודה לחבר הכנסת חמד שהעלה את הנושא ואני חשוב שתוך שבוע, אפילו פחות, צריך לתאם את העברת התקציב הצבוע לקייטנות כדי שהילדים ייהנו מהקייטנות כמו שצריך.
<דוד מזרחי: אני חייב להציף כאן איזושהי נקודה בשיח מול ראשי הרשויות ומול המגזר הערבי, המגזר הדרוזי.
<דוד מזרחי: עוד בשיח שהיה עוד לפני מספר חודשים כאשר נפגשנו אצל נשיא המדינה והוצגה לראשונה התכנית של אתגרים למגזר הערבי ודנו בהיבטים של תקצוב בלתי פורמלי, הצעקה – ואני בכוונה אומר צעקה – שעלתה מצד הרשויות הערביות – אגב, שגובתה גם במכתבים לשר החינוך – הייתה, חברים, תנו לנו אוטונומיה.
<דוד מזרחי: לא על כל הכסף, לא על כל התכנית אבל אנחנו רוצים שלפחות חלק מהתקציב, היות ואנחנו יודעים הכי טוב מה הצרכים ביישוב, תנו לנו על חלק מהתקציב אוטונומיה.
יעקב מרגי: והאמנתם להם.
<דוד מזרחי: אתה עושה את זה באופן מדורג.
<דוד מזרחי: אם כל התכנית היא 27.5 מיליון שקלים תוספתי ועוד 17.5 מיליון שקלים של משרד החינוך, מתוך זה סדר גודל של 6.5 מיליון שקלים תקציב גמיש.
<דוד מזרחי: מה זה גמיש?
<דוד מזרחי: עבור פעילויות שמוכרות על ידי המשרד לרשויות.
<דוד מזרחי: אני חושב שזה סביר.
<דוד מזרחי: יחד עם זאת, התקיים על זה גם דיון במשרד לפני מספר ימים ואנחנו נעשה בחינה מחודשת של הנושא הזה ונעמוד בקשר עם המגזר.
<דוד מזרחי: נעשה בדיקה פנים משרדית לגבי הסוגיה ונעשה בחינה נוספת.
<דוד מזרחי: אני רק מבקש משהו.
<דוד מזרחי: תראו, אני איש מקצוע, אני לא פוליטיקאי, בואו נעשה את זה דיון אמיתי כי מצד אחד אני משוכנע שיהיו כאן גורמים שירצו לעשות דיונים בוועדה מדוע משרד החינוך כופה ומחליט לעשות אך ורק סעיפףים א', ב', ג', ד' ולא סעיפים אחרים.
יעקב מרגי: הכול בשיתוף אתם.
<דוד מזרחי: זה היה בשיתוף.
יעקב מרגי: אבל קיבלתם החלטה קיצונית של קחו, תעשו מה שאתם רוצים.
<דוד מזרחי: על חלק קטן מהתקציב.
<איה חיראדין: אני חייבת להבהיר משהו.
<איה חיראדין: אם אנחנו לוקחים בסדר גודל של שני מיליון שקלים מתוך השישה וחצי מיליון שקלים שמיועדים לבלתי פורמלי ואת השאר מחלקים לכל הנושאים האחרים בבלתי פורמלי, ל-16 ישובים, כל ישוב מקבל גרושים ואז אין פעילות של נוער ואז יש לנו גם השלכות מאוד מאוד שליליות על הנוער שלנו שגם כך חסר המון כדי לטפל בו.
יעקב מרגי: כל הפרויקט הזה של הקייטנות, שני מיליון שקלים.
יעקב מרגי: אני לא מזלזל בשני מיליון שקלים.
יעקב מרגי: יכול להיות שזה יבוא על חשבון פעילות אחרת.
יעקב מרגי: עם כל הכבוד, במגזר הערבי זה לא בא על חשבון פעילות אחרת?
יעקב מרגי: הרי גם זה מתקציב תוספתי.
יעקב מרגי: עם כל הכבוד, תמצאו את המקור.
יעקב מרגי: לא יתכן להחריג את המגזר הדרוזי בסוגיה של הקייטנות לתלמידי כיתה ג'.
<איה חיראדין: אולי מתוך ה-17.5 מיליון השקלים.
יעקב מרגי: קבלו החלטה.
יעקב מרגי: דודי, אני אקרא לכם, תמצאו את הדרך.
יעקב מרגי: אני חושב שזה סתם יוצר התמרמרות.
יעקב מרגי: גם כך יש התמרמרות בתחומים נוספים ואחרים של המגזר.
יעקב מרגי: אנחנו דנים כאן חדשות לבקרים בהם.
יעקב מרגי: לא יתכן לעשות את זה.
יעקב מרגי: אלה שני מיליון שקלים.
יעקב מרגי: תמצאו את המקור התקציבי.
יעקב מרגי: אני לא נכנס לכם, לא מנהל לכם אותו, אבל אני אקרא לכם כן לשבת שוב לדיון מחודש על הייעוד והמימוש של הכספים בתכנית הפיתוח להעצמת הדרוזים.
עבדאללה אבו מערוף: דרך אגב, אתם בעצמכם נכנסתם למלכודת הזאת.
עבדאללה אבו מערוף: לא הייתם מחריגים, יש כסף, בבקשה, יחלקו אותו הרשויות כמו שעשינו בשנה שעברה.
מסעוד גנאים: זאת פעם ראשונה שאנחנו נדרוש שהחינוך הדרוזי ייכלל במה שמכונה המגזר הערבי, החינוך הערבי, כדי שייעשה אתם צדק.
מסעוד גנאים: בדרך כלל ההפך היה.
מסעוד גנאים: אנחנו יודעים שלמגזר הדרוזי, לחינוך, בדרך כלל יש החלטות ממשלה כדי להעדיף.
מסעוד גנאים: אני מצטרף לחברי עבאדללה.
מסעוד גנאים: נכון, אני אומר כאן מגזר דרוזי-ערבי, אבל אידיאולוגית ופוליטית עמדתי העקרונית היא שכולנו ערבים ואין לי את החלוקה הזאת.
מסעוד גנאים: בקשר לעניין של הקייטנות והתקציב, תכנית אתגרים היא באמת תכנית מאוד חשובה ומאוד מעולה, במיוחד לחברה הערבית בכלל.
מסעוד גנאים: אני חושב שזאת לא תהיה בעיה למשרד החינוך לעשות צדק גם עם הילדים וגם עם התלמידים הדרוזים משום שבסוף הם התלמידים הערבים.
מסעוד גנאים: יש להם את הקייטנות בכיתות א', ב', ג' ו-ד' ואין כל סיבה שזה לא יהיה גם לתלמיד ולילד הדרוזי.
מסעוד גנאים: אם נדרש משהו מאתנו כוועדת חינוך, אנחנו בשמחה נעשה את זה בשיתוף פעולה עם משרד החינוך.
<עסאף בדר: אני יושב ראש ועד הורים במגזר הדרוזי.
<עסאף בדר: אני גם חבר בוועד ההורים הארצי ויושב ראש ועד יישובי.
<עסאף בדר: קודם כל, אני רוצה לברך על ההיענות לקיום הדיון הזה שעוסק בקייטנות לכיתות ג' ו-ד'.
<עסאף בדר: אני רוצה לפתוח ולהתייחס למה שאמר חברנו דודי שאמר שהוא נותן העדפה תקציבית למגזר הדרוזי.
<עסאף בדר: בנושא הזה, זה לא הכי מדויק מאחר והתקציב מחולק בהתאם לדירוג, בהתאם למדד טיפוח, דירוג בינוני חלש, בינוני וחזק.
<עסאף בדר: התקציב מועבר לבתי הספר בהתאם לדירוג.
<עסאף בדר: אם אתה בחלש, הוא צדק, אנחנו מקבלים אחוז אחד יותר מהמגזר היהודי אבל אם אנחנו בדירוג בינוני וחזק, אנחנו מקבלים 28 אחוזים פחות.
<עסאף בדר: בדירוג חזק מקבלים 68 אחוזים פחות.
יעקב מרגי: יש ישובים שהם בקטיגוריות האלה?
<עסאף בדר: כולנו מדורגים.
<עסאף בדר: ממוצע מדד טיפוח של כלל בתי ספר במגזר הדרוזי, 7.2 שזה מוגדר תחת כותרת חלש.
יעקב מרגי: אתם נהנים מהתוספת.
<עסאף בדר: נקבל את האחוז האחד.
<עסאף בדר: אנחנו לא רוצים את החלש אלא אנחנו רוצים בינוני וחזק אבל אנחנו לא שם.
<עסאף בדר: הנושא השני.
<עסאף בדר: עם כל ההעדפה התקציבית, אנחנו בפער תשתיתי עצום.
<עסאף בדר: אני אומר לך כאדם שהגיע לכאן.
יעקב מרגי: בוא אני ארגיע אותך.
יעקב מרגי: תקשיב, אני מתכונן ביוזמת חברי הכנסת שלנו לקיים דיון מעמיק בסוגיית החינוך במגזר הדרוזי כולל אם צריך גם סיור אותו נקיים.
יעקב מרגי: לכן, זה לא הדיון.
יעקב מרגי: הדיון הזה מתמקד בקייטנות בכיתה ג'.
<עסאף בדר: כל הכפרים הדרוזים, אנחנו שייכים לנוסחה של יישובי קצה.
<עסאף בדר: אני לא רוצה להגיד פריפריה.
<עסאף בדר: אנחנו רחוקים ממרכזי בינוי, אנחנו רחוקים ממרכזי תרבות, וגם בתוך הישוב עצמו, בגלל שאנחנו שייכים למצב סוציו אקונומי מאוד נמוך, גם הרשות היא חלשה ולא יכולה להעמיד פעילות חברתית.
<עסאף בדר: כאן דיברו על התקציב הבלתי פורמלי שמועבר לרשות ומנהל אותו מנהל מחלקת נוער בכל רשות מקומית במגזר, שיש לו תקציב זעום שאני מלווה אותי ונלחם אתו על כל שקל לעשות כל מיני פעילויות, להעסיק את הילדים ולאסוף אותם מהרחובות.
<עסאף בדר: חינוך לא פורמלי אצלנו הוא מתחת לכל ביקורת.
יעקב מרגי: עצור כאן רגע.
יעקב מרגי: דודי, כמה התקציב הארצי לכלל הפעילות הבלתי פורמלית?
<דוד מזרחי: השאלה מה אנחנו כוללים.
יעקב מרגי: ארגוני נוער.
<דוד מזרחי: השאלה מה כוללים בפנים.
<דוד מזרחי: כל הפעילות הבלתי פורמלית, זה כמה מאות מיליוני שקלים.
<דוד מזרחי: אני אומר כמה מאות מיליוני שקלים משום שהשאלה היא איזה סיווגים מכניסים פנימה.
<דוד מזרחי: מסתכלים על התכנית התקציבית כמו שהיא מאושרת בספר התקציב, זה כ-600 מיליון שקלים אבל יש בפנים שורה של סעיפים שחלקם יש מחלוקת אם הם מוגדרים כחינוך פורמלי או לא.
<דוד מזרחי: רק על זה אפשר לנהל כאן דיון.
<עסאף בדר: אני רוצה לחדד מה שאמרתי ולסכם את הדברים בשלוש נקודות.
<עסאף בדר: קודם כל, מבחינת המצב הסוציו אקונומי, המשפחות, אבות הבית הם במצב כלכלי חלש.
<עסאף בדר: הם לא יכולים לשלם את העלות של הקייטנה.
<עסאף בדר: שנית, הרשות תחת כותרת חלש, ואני לא מחפש אשמים, אולי בגלל התנהלות, אולי בגלל סדר עדיפויות, לא יודע, התקציב שמגיע לחינוך לא פורמלי הוא מאוד זעום ומצומצם.
<עסאף בדר: מצב התשתיות בחינוך, אני הפכתי את הכול לסעיף תקציבי והגעתי ל-229 מיליון ו-600 אלף שקלים לפי מחירון משרד החינוך.
<עסאף בדר: אני אומר לך את זה כאיש שטח, לא באוויר.
<עסאף בדר: לכן אנחנו חייבים בסוגיה הזאת, לפחות לכיתות ג', לעשות.
<עסאף בדר: כדי לעשות פעילות תרבותית או חינוכית לתלמיד הזה, אני צריך להביא אוטובוס באלף שקלים ולהסיע אותו לנהריה.
<עסאף בדר: כל הכפרים כך.
<עסאף בדר: אין לנו מרכזי תרבות והעלויות הן יותר גבוהות מאשר אצל כל אחד אחר.
<עסאף בדר: אני מבקש באמת בסוגיה הזאת לקחת את כל המכלול, לשקול את העניין בכובד ראש ולאשר את התקציב לא רק לגבי כיתה ג' אלא לגבי כיתות ג' ו-ד' וזה כהעדפה מתקנת וזה כסיוע וצעד ראשון לקראת מבט והסתכלות על הבעיה במגזר הדרוזי.
<עסאף בדר: החבר'ה כאן הזכירו דרוזי וערבי.
<עסאף בדר: חבר'ה, אנחנו כולנו אזרחי מדינת ישראל.
<עסאף בדר: אם אנחנו דואגים שנייצר תלמיד טוב, אנחנו נייצר שירות לאומי טוב, חייל טוב, אנחנו נייצר גם אזרח טוב ובסוף נייצר חברה תקינה.
<עסאף בדר: אז אנא, בבקשה, זה אתם שדיברתם כל הזמן על פריפריה, על יישובי קצה, זה המצב, תעזרו לנו.
יעקב מרגי: מישהו רוצה להוסיף משהו לפני שאני מסכם?
<נביה נאסראלדין: שני משפטים.
<נביה נאסראלדין: אני ממרכז השלטון המקומי.
<נביה נאסראלדין: עצם העובדה שיש תכניות לטיפוח המגזר, המגזר הלא יהודי, זאת אומרת שהייתה אפליה מתמשכת לאורך כל השנים ומדינת ישראל וממשלת ישראל מכירה בכך.
יעקב מרגי: עד היום.
יעקב מרגי: למה הייתה?
<נביה נאסראלדין: חבר הכנסת חמד עמאר וגברת איה ציינו ש-13 מיליון שקלים לא הגיעו משנת 2015 עד עצם היום הזה ואנחנו ב-2016.
יעקב מרגי: דודי התייחס לכך.
<נביה נאסראלדין: בשנת 2016 עדיין אין הזרמות כספות ותקציבים לרשויות המקומיות.
יעקב מרגי: כפי שאמר חבר הכנסת חמד עמאר.
<נביה נאסראלדין: כן.
<נביה נאסראלדין: מה עוד שהתקציב של הפעילות הבלתי פורמלית שהיא הבסיס לחינוך, שהיא הגשר בין החינוך הפורמלי והבלתי פורמלי על מנת לחנך את ילדי ישראל לאהבת המולדת ושירות המולדת.