GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דני רוזנר: ב-2016 הבסיס התקציבי של משרד החינוך הוא 46 מיליון שקלים.
<דני רוזנר: משרד הביטחון, חביבה נמצאת כאן והיא תתייחס.
<דני רוזנר: אני אומר שכל הדלתא הזאת, אותה קפיצה מ-18 מיליון ל-46 מיליון, הוועדה המליצה שזה יהיה שליש-שליש-שליש.
<דני רוזנר: שליש ביטחון, שליש אוצר, שליש חינוך, את שנת המעבר ומרגע שתוגדר שנת המעבר, כל תקציב שנת השירות יהיה בחמישים-חמישים במודל דומה למודל שאנחנו מפעילים בצורה מאוד מוצלחת עם משרד הביטחון לגבי המכינות.
<דני רוזנר: צריך להגיד שותפות בין משרדים, זה גם אירוע מורכב מבחינה ניהולית ועדיין אנחנו מאמינם שזה מודל נכון.
מירב בן ארי: אני חייבת לשאול אותך, ואחר כך גם חביבה תתייחס לזה.
מירב בן ארי: מה ההבדל בין חניך שנמצא במכינה קדם צבאית ואתה יודע שבסוף המכינה הוא יתגייס ובשנת שירות הוא עוד יכול ללכת לשירות.
<אילן גזית: מי שלא מתגייס, לא מתוקצב בשנת השירות.
מירב בן ארי: ובמכינה?
מירב בן ארי: מי שעושה מכינה, הולך לצבא, זאת מכינה קדם צבאית, למה בעצם יש הבדל?
<דני רוזנר: ההבדל הוא בתשתית.
<דני רוזנר: התשתית בחוק המכינות הגדירה את התשתית בחוק ותקנת שנת השירות, זאת תקנה שנמצאת במשרד החינוך.
<דני רוזנר: הזה ההבדל.
<אירית ברוק: חוק המכינות הוא מאוד מאוד שונה בנוף של החינוך הבלתי פורמלי.
<אירית ברוק: זה חוק שהוא מוגדר היטב, מה העלות לכל ראש וכולי.
מירב בן ארי: עדיין הוא חוק מאוד קצר.
<אירית ברוק: כן, אבל זה לא חוק רגיל.
מירב בן ארי: אין בו תכנים אלא יש בו פרוצדורות.
מירב בן ארי: זה החוק כמו שהוא עכשיו.
<דני רוזנר: לצד כל זה, לצד הגידול התקציבי ומנגנון הצמיחה, הגופים באו ואמרו יותר פיקוח.
<דני רוזנר: זה בא גם מהשטח, מהשדה.
מירב בן ארי: הגופים המשלחים?
<דני רוזנר: הם אמרו שאם הם עושים פעולה כל כך יקרה וכל כך רצינית, הם רוצים לדעת שכל ילד שהלך, עשה את הכי טוב שאפשר.
<דני רוזנר: זה גם מעט ילדים.
<דני רוזנר: אנחנו יודעים בהיבטים של היצע וביקוש שמי שהלך, זה היה בינגו ונדרש מאתנו להגדיל.
מירב בן ארי: מי בעצם מלווה מחקרית את השין-שינים?
מירב בן ארי: מי בודק?
<דני רוזנר: בעיקר הגופים המשלחים בודקים את עצמם.
מירב בן ארי: בודקים למשל כמה התחילו וכמה סיימו?
מירב בן ארי: כמה התגייסו?
מירב בן ארי: הגופים עושים את זה?
<דני רוזנר: גם הצבא באמצעות מדור מחקר בדק אותם.
מירב בן ארי: אבל משרד החינוך?
<אירית ברוק: שאלת מחקרית.
<אירית ברוק: מבחינת פיקוח, בוודאי משרד החינוך.
מירב בן ארי: אבל משרד החינוך עד היום לא בדק מה קורה לשין-שינים?
מירב בן ארי: למשל גיוס, נשירה.
<אירית ברוק: בודקים.
<אירית ברוק: אני רק אומר שהייתה עוד המלצה אחת של הוועדה והיא שאחת לשלוש שנים, בגלל שזאת תקנת תמיכה וטבען של תקנות תמיכה להישחק אפילו כשיש מנגנוני תיאום יפים, יהיה איזשהו קונסוליום בין משרד האוצר, משרד הביטחון ומשרד החינוך כדי לראות.
מירב בן ארי: למה בעצם הוועדה לא המליצה לשים את השין-שינים בחוק כמו המכינות?
<אירית ברוק: קודם כל, אחד הדברים המעניינים שהוועדה הזו עשתה הוא שהיא יישרה קו מבחינת כל השותפים על המפעל הזה.
<אירית ברוק: מה זה שנת שירות.
<אירית ברוק: אמרת שהמסמך של מרכז המחקר של הכנסת הוא טוב, אז הוא נסמך הרבה על זה.
מירב בן ארי: את המסמך הזה אפשר לראות.
מירב בן ארי: את המלצות הוועדה אי אפשר לראות.
<אירית ברוק: המסמך הזה עושה סדר בכל הרקע שזה חשוב כי זה נותן באופן שלם שמקובל על כולם את רוחב היריעה של מה זה מפעל שנת שירות שהוא מפעל מפואר.
<אירית ברוק: בעבר קראו לו שנת שירות שלישית.
<אירית ברוק: המפעל מדגיש את זה שבניגוד לדברים אחרים, בשנת שירות כולם הולכים אחר כך לצבא.
<אירית ברוק: זאת אומרת, עושים תרומה נוספת למדינה ואחר כך כולם מתגייסים.
<אירית ברוק: יש כאלה שמתבלבלים עם שירות לאומי ודברים אחרים.
<אירית ברוק: זאת שנה שהיא שנת תרומה והיא בנוסף.
<אירית ברוק: מה שקודם אמרו על הפיקוח, משרד החינוך כמובן מקיים על זה פיקוח, פיקוח רגיל, אבל מבחינת כוח האדם שעומד לרשות המשרד, הוא לא מספיק להיכנס לפיקוח עומק כזה שהגופים ביקשו להגיע אליו, שהוא פיקוח הרבה יותר מסיבי ועמוק מכפי שקיים היום.
<אילן גזית: זאת גם אחת מהמלצות הוועדה.
<אירית ברוק: זאת אחת מהמלצות הוועדה.
מירב בן ארי: זאת אומרת , רוצים לבוא ולבדוק את השין-שינים שלהם אבל אין את זה דרך המשרד אלא כל גוף צריך לבדוק לעצמו.
<אירית ברוק: מה פתאום?
<דני רוזנר: יש הבדל בין פיקוח לבין מחקר.
מירב בן ארי: לא פיקוח.
מירב בן ארי: מהותית.
<דני רוזנר: מחקר מלווה, אנחנו היום עם קריאת כיוון לעשות את זה דווקא על הבוגרים.
<דני רוזנר: מבחינת מה קורה בשנה עצמה - - -
מירב בן ארי: אחרי השנה עצמה.
מירב בן ארי: השנה עצמה, זה פיקוח.
מירב בן ארי: כמה התחילו וכולי.
<דני רוזנר: גם לצה"ל, בדרך כלל בהובלת האגף הביטחוני חברתי, היו מחקרים שהלכו אחורה ובדקו בשלב השירות הצבאי את בוגרי שנת השירות.
מירב בן ארי: ראיתי מחקר אחד שהסתיים במיצוי של שין-שינים בצבא אבל אולי חביבה תתייחס לזה כי האחרון שראיתי הוא מ-2008.
<דני רוזנר: אני אתן מספרים לגבי השין-שינים השנה שנתמכים.
מירב בן ארי: כל השין-שינים שמתחילים בספטמבר, כבר סגורים.
<דני רוזנר: בספטמבר הקרוב?
<דני רוזנר: ודאי.
מירב בן ארי: מתי אתם מתחילים מיון?
<נפתלי דרעי: המיון הוא בתחילת אוקטובר עד דצמבר.
<נפתלי דרעי: בדצמבר-ינואר חייבים לרשום אותם באגף.
<נפתלי דרעי: להגיש את הרשימות ואז מתקיימת בדיקה.
מירב בן ארי: זאת אומרת, שין-שין יודע כבר חצי שנה, ואפילו יותר, לפני שהוא מתחיל.
<נפתלי דרעי: הוא יודע שהוא הולך לשנת שירות.
<נפתלי דרעי: הוא לא יודע אם הוא מתקבל או לא התקבל כי יש תהליך.
<נפתלי דרעי: בערך בינואר הוא יודע אם הוא התקבל או לא התקבל ועדיין יש המשך תהליך, הכשרות וכולי.
<נפתלי דרעי: הוא מתחיל בספט
<נפתלי דרעי: מבר בהנחה שהכול בסדר.
<נפתלי דרעי: תמיד התנועות יגישו מכסה יותר גדולה בהנחה שאם חלק יפרשו בדרך, עדיין הם יישארו במכסה שלהן והן לא ירדו מתחת למכסה.
<נפתלי דרעי: לצורך העניין, אם יש להם חמישים חבר'ה, הם יגישו שישים-שבעים כי במהלך השנה, גם לא כל מי שמתחיל שנת שירות, מסיים אותה.
<נפתלי דרעי: יש נשר, הוא אחוז קטן.
מירב בן ארי: מה אחוז הנשר?
<נפתלי דרעי: לדעתי בין חמישה לעשרה אחוזים.
<קריאה: זה שונה מארגון לארגון.
<נפתלי דרעי: אנחנו יודעים מתי זה בא במהלך השנה כאשר יש משברים וכולי.
מירב בן ארי: דני, רצית לתת לנו מספרים.
<דני רוזנר: נתונים על השין-שינים הנתמכים בתקנה.
<דני רוזנר: נשים וגברים – 1,259 בנות ו-847 בנים.
<דני רוזנר: מבחינת בתי הספר המזינים, שזה מעניין כי זאת תמונת נגטיב למכינות – 1,976 מבתי הספר הממלכתיים, בוגרים של בתי הספר הממלכתיים, 129 מבתי הספר הממלכתיים דתיים ואחד מבית ספר חרדי.
מירב בן ארי: ממש שונה מהמכינות.
מירב בן ארי: כמה מהחרדי?
<דני רוזנר: אחד.
מירב בן ארי: מי זה הגיבור הזה?
מירב בן ארי: מי זה הצדיק הזה?
מירב בן ארי: הייתם צריכים להביא אותו בעיקר עכשיו עת אנחנו עוסקים בענייני ליבה.
<קריאה: הוא חזר בשאלה והתגייס לצבא.
מירב בן ארי: הגיוני.
מירב בן ארי: 129 מחמ"ד.
<דני רוזנר: מבחינת המחוזות.
<דני רוזנר: המחוז הגדול ביותר – 645 מהחינוך ההתיישבותי.
<דני רוזנר: מחוז מרכז – 386.
מירב בן ארי: אני רוצה להגיד לך משהו.
מירב בן ארי: תמיד כשאתה מביא נתונים, גם בפעם הקודמת עוד רדפתי אחריך שבוע-שבועיים אחרי כן לגבי הגרפים, תביא לנו גם משהו שנוכל להקרין כדי שכולם יראו וגם שלא צריך לרדוף אחריך כדי שיהיו לנו הנתונים.
<דני רוזנר: מחוז תל אביב – 343, מחוז חיפה – 243, מחוז דרום – 131, ירושלים – 113.
<דני רוזנר: זה לא כולל מנח"י.
מירב בן ארי: עוד שאלה אחרונה.
מירב בן ארי: הגיוס של שנת השירות, כל הארגונים המשלחים הם באובר דוס.
מירב בן ארי: זאת אומרת, יש להם המון.
מירב בן ארי: השאלה היא האם זה כמו שדיברנו במכינה עת היה כאן דיבור מאוד רציני על חבר מביא חבר, האם בשנת שירות חבר מביא חבר ומי מראיין את השין-שינים החדשים כי גם על כך דיברנו בנושא המכינות ובעצם איך ילד היום יודע שהוא יכול לעשות שנת שירות.
<דני רוזנר: אני אשלים את הנתונים וזה יהווה חלק מהתשובה.
<דני רוזנר: אני אומר משהו על סוציו אקונומי ומה מקורות ההזנה של השין-שינים.
<דני רוזנר: בהתפלגות לפי חמישה חמישונים.
<דני רוזנר: חיברנו כל שני מדדים, כל שני עשירונים לחמישה חמישונים.
<דני רוזנר: זה ממש בסדר עולה.
<דני רוזנר: בנמוך מאוד – 18 שין-שינים, אחד מעליו – 172, אחד מעליו – 398, אחד מעליו – 617 ובחמישון הכי גבוה – 877.
<דני רוזנר: זאת אומרת, בסוף, בסוציו אקונומי, הם באים מהחמישון הגבוה מאוד.
<יוסי מלכה: אוכלוסייה מחוזקת.
מירב בן ארי: רוב השין-שינים מגיעים מהאוכלוסייה החזקה.
מירב בן ארי: כמה אחוזים מהשין-שינים באים?
<דני רוזנר: 877, זה 40-45 אחוזים.
<דני רוזנר: מבחינת הגורמים המזינים.
<דני רוזנר: 1,470 הם שין-שינים של תנועות הנוער והם מהווים שבעים אחוזים בשנת השירות.
<דני רוזנר: עוד 421 מהארגונים ועוד 215 מכל מיני אחרים שהם לא תנועה ולא ארגון אבל הם משלחים לשנת שירות ויש עוד כאלה שהם בתהליכי הכרה דוגמת איילים.
<דני רוזנר: שוב, אין לו מנגנון הזנה, הוא מאתר שין-שינים והוא כן מוכר כגורם משלח.
<דני רוזנר: זה מבחינת הנתונים.
<דני רוזנר: זה עונה גם על השאלה שלך לגבי מי שממיין אותם.
<דני רוזנר: יש כאן קומה נוספת חשובה מאוד חינוכית לתהליך הגשמה של תנועות הנוער בראש ובראשונה, של ארגוני הנוער, שחבר'ה שנמצאים במקום מסוים וממשיכים את התהליך הזה במסגרת שנת השירות.
<דני רוזנר: צריך לזכור שכל אחד כזה שחוזר – במקרה אצלי במושב היו ארבעה שין-שינים של הצופים – הוא מחזיק את התשתית החינוכית.
<דני רוזנר: זאת אומרת, הם מנהלים את הפעילות, מובילים את החינוך, הם עושים את כל שנת הפעילות.
<דני רוזנר: זאת אומרת, יש להם מכפילי כוח מבחינת לוויינים, חניכים, גדולים מאוד.
מירב בן ארי: שרואים בהם דמות.
מירב בן ארי: אחרי כן התנועות וארגוני הנוער יתייחסו לזה.
מירב בן ארי: היום זה מתחיל בכיתה י"א?
<דני רוזנר: מי שבתוך תנועה או ארגון.
מירב בן ארי: והשלושים אחוזים שהם לא?
<דני רוזנר: מאתרים.
<דני רוזנר: בתי ספר, פנימיות, כפרי נוער, נמצא כאן יוסי שיוכל לתאר.
<דני רוזנר: הם מייצרים לעצמם תשתיות חשיפה.
<דני רוזנר: אני אתן דוגמה אחת אבל זה צריך לקרות בעוד תשתיות.
<דני רוזנר: למשל במסגרת של החלטת הממשלה על הדרך החדשה לשילוב מיטבי של יוצאי אתיופיה, קיבלנו החלטה שבתכניות ההכנה לצבא שקורות בכיתה י'-י"ב, אחד היעדים יהיה חשיפה לשנות שירות ומכינות כי בעצם בתהליך ההמשך אנחנו רוצים לראות גידול במספר השין-שינים ואלה שבמכינות מקרב ישראלים יוצאי אתיופיה שיוצאים לשנה כזאת.
<דני רוזנר: מה שתיארתי בישיבה הקודמת של הוועדה לגבי מנגנון המלגות, חל גם בשנת השירות.
מירב בן ארי: אתם מכירים את הנושא הזה?
מירב בן ארי: יוסי, אתה מכיר את זה?
<יוסי מלכה: ודאי.
<יוסי מלכה: היה כנס שעשה המינהל.
מירב בן ארי: אני רק מוודאת.
מירב בן ארי: זה מאוד מאוד חשוב בעיני כי אחד הדברים והשאלות שעלו בשבועיים האלה, בהכנה לדיון הזה, היא השאלה אם ילד שהובא ממשפחה – אפילו שהוא נמצא בתנועת נוער, ואני לא הולכת למקרה הקיצוני – ילד שנמצא בתנועת נוער או בארגון נוער, ואז הוא בא מבית הוא חלש יותר, האם הוא יוכל להחזיק שנת שירות, כלכלית?
<אירית ברוק: חשוב להגיד שבוועדת שנת שירות, התקבלו הסכמות בחבילה אחת.
<אירית ברוק: כל גוף לקח את הוויתורים שלו, כולל הגופים הממשלתיים, על מנת להגיע לאיזושהי חבילה אחת מוסכמת.
<אירית ברוק: אנחנו משתדלים ליישם את ההמלצות שאנחנו יכולים באמצעות שינוי תקנת התמיכה שאנחנו עובדים עליה עכשיו ואחד הסעיפים שאנחנו מעוניינים לשנות בתקנת התמיכה זה למשל להקים קרן מלגות.
מירב בן ארי: עד היום בעצם אין קרן מלגות.
<אירית ברוק: רוצים להקדיש סעיף שהוא סעיף ייעודי לשין-שינים שזקוקים לסיוע על רקע סוציו אקונומי.
מירב בן ארי: את תתייחסי לזה אחר כך וגם תנועות הנוער, איך בעצם אפשר להחזיק שין-שין שבא מבית חלש יותר ומאוד רוצה לעשות שנת שירות.
מירב בן ארי: עד היום אין מלגות קיום או דמי קיום.
<אירית ברוק: יש דמי קיום רגילים.
<אירית ברוק: לא הייתה דיפרנציאציה לשין-שינים עניים.
<יוסי מלכה: אין של המדינה, אבל הארגונים מגייסים כסף מפילנתרופיה.
<יוסי מלכה: אנחנו נותנים לחבר'ה מאות אלפי שקלים בשביל להחזיק אותם מעבר למה שאנחנו נותנים להם, מהאש"ל.
מירב בן ארי: מהתחבורה והאש"ל.
<יוסי מלכה: התחבורה טופל.
<יוסי מלכה: אבל יש קבוצה, לפחות זאת שאנחנו מטפלים בה, שלא יכולה לשרוד עם 600 או 700 השקלים החודשיים שנותנים לה על פי כללי התקנה.
<יוסי מלכה: אנחנו נדרשים לתת לקראת חגים.
<יוסי מלכה: אנחנו מגייסים כסף לביגוד והנעלה, כדי לעזור בבית, כדי לקנות סיגריות אם הוא צריך ועבור עוד כל מיני דברים ונותנים להם.
מירב בן ארי: דווקא בצבא אחוז המעשנים הרבה יותר גבוה.
מירב בן ארי: בקיצור, בצבא זה הכי גרוע.
מירב בן ארי: דרך אגב, זה גם רעיון, כהמלצה של הוועדה, להוסיף כמה מיליונים לטובת דמי קיום לשין-שינים – כמובן על פי מבחני תמיכה – כמו אצל הצעירים יוצאי אתיופיה.
<אירית ברוק: אנחנו נמצאים בשלב מתקדם.
מירב בן ארי: אנחנו נתמוך.
מירב בן ארי: כל דבר שאפשר לקדם, אנחנו נעשה.
מירב בן ארי: חביבה, יש כאן כמה שאלות שעלו ואנחנו נשמח אם תתייחסי.
מירב בן ארי: הסקר האחרון מ-2008 הוא שלכם, נכון?
<חביבה סלומון: לא שלנו.
<נפתלי דרעי: מהצבא יוצאים מדי פעם נתונים על אחוזי מיצוי.
<חביבה סלומון: משרד הביטחון רואה חשיבות מאוד מאוד גדולה במפעל הזה ובעינינו הוא מפעל ראוי וחשוב.
<חביבה סלומון: אני חושבת שכל מי שנמצא כאן פועל למען משימה ראויה זו.
<חביבה סלומון: לגבי שנת השירות.
<חביבה סלומון: ביקשת לדעת מה קרה מ-2007 בהיבט של הדח"שים.
<חביבה סלומון: מ-2007 ועד היום – יש לי כאן טבלה עם כל הרשימה והיא כוללת, היא ללא מסלול הנח"ל כאשר במסלול הנח"ל יוצאים גם לשנת שירות והם מתוקצבים ולכן הם כאן.
מירב בן ארי: אבל מסלול הנח"ל לא עובר דרככם.
<אירית ברוק: עובר.
מירב בן ארי: בגלל תנועות הנוער.
<חביבה סלומון: יוצאים לשנת שירות, מתוקצבים במסגרת התקנה באמצעות משרד החינוך.
<חביבה סלומון: ב-2009 היו 2,400 מתנדבי שנת שירות.
<חביבה סלומון: ב-2015 אנחנו עומדים על 3,375 מתנדבי שנת שירות.
מירב בן ארי: כולל כולם.
<חביבה סלומון: כולל.
<חביבה סלומון: מסלול הנח"ל, חיילי הנח"ל.
<חביבה סלומון: בלעדיהם המספר הוא 2,557 אבל אנחנו מתייחסים לכל הסל הזה כי התקציב מתייחס גם למי שיוצא למסלול הנח"ל.
<חביבה סלומון: אלה עשרה אחוזים מדי שנה וזה המון.
<חביבה סלומון: לגבי התקצוב.
<חביבה סלומון: אני אומרת כאן מה שאומר מדי שנה ראש אכ"א.
<חביבה סלומון: הוא אומר שמבחינתו דח"שים, כמה שיותר מתנדבי שנת שירות, פחות מכינות קדם צבאיות וזאת מסיבה אחת פשוטה.
<חביבה סלומון: יודעים היום בצבא, ממחקרים שהם עשו והנתונים שהם העבירו לנו, שאחוז הגיוס לפיקוד הוא פי שתיים מכלל צה"ל וגם אחוז הקצונה הוא פי שלוש.
<חביבה סלומון: מה שמדהים זה שהנתון הזה הוא נתון זהה למכינות הקדם צבאיות.
<חביבה סלומון: במכינות הקדם צבאיות אתה משקיע בהם הרבה יותר ונותן הרבה יותר ובשנת שירות יש לך 315 קומונות כשבכל קומונה יש לך חמישה-שישה ושם לא מקבלים את כל מה שמקבלים במסגרת המכינה.
מירב בן ארי: זאת אומרת, הצעיר שעושה שנת שירות הוא תורם הרבה יותר למדינת ישראל כי הוא מעורב הרבה יותר חברתית והוא נמצא בפריפריה חברתית גיאוגרפית, ועדיין המדינה נותנת לו הרבה פחות מאשר היא נותנת לאותו תלמיד שיוצא למכינה.
<קריאה: גם העלות שלו יותר נמוכה.
<קריאה: הוא לא מקבל לימודים.
<קריאה: צעיר שיוצא ומתנדב כל היום והוא נמצא בבית ספר.
<קריאה: במכינה הוא מקבל לימודים.
<קריאה: זה דבר שונה.
<חביבה סלומון: אין מה להשוות.
<חביבה סלומון: אלה שני דברים שונים לגמרי.
<חביבה סלומון: כאן אנחנו מדברים על מתנדב שנת שירות שתורם לקהילה ארבעים שעות ויותר, בהגדרה אלה ארבעים שעות אבל במציאות הם עובדים מהבוקר עד 12:00 בלילה ונותנים הרבה מזמנם ומתגייסים לצה"ל.
מירב בן ארי: כמה מהשין-שינים מתגייסים היום?
<חביבה סלומון: אני אומר לך.
<חביבה סלומון: יש לך 68 אחוזים מתנדבי שנת שירות שנתוני הקב"א שלהם גבוהים ברובם, 58 אחוזים מהם יוצאים לגיוס בתפקידים קרביים כאשר מכלל צה"ל אלה הם 42 אחוזים.
<חביבה סלומון: 35 אחוזים יוצאים לקורסי פיקוד זוטר כאשר מכלל צה"ל אלה 14 אחוזים.
<חביבה סלומון: 15 אחוזים יוצאים לקורס קצינים כאשר מכלל צה"ל יוצאים שבעה אחוזים.
<חביבה סלומון: יש כאן פערים מאוד מאוד גדולים.
<חביבה סלומון: מתוך כלל המתגייסים עשרים אלף הם מתנועות הנוער וזה המון.
<חביבה סלומון: בנוגע לדח"שים, אנחנו עושים הכול כדי להגדיל את מספר הדח"שים אבל אתה לא יכול להגדיל מעבר לעשרה אחוזים, גם כי יש את המגבלות של צה"ל וגם יש את העניין של התקציב.
<חביבה סלומון: כל הגדלה כזו שאתה מגדיל בשנה את מספר הדח"שים, זה פוגע בסוף בתקציב פר חניך.
<חביבה סלומון: דני דיבר על פילוח של מתנדבי שנת שירות.
<חביבה סלומון: אני אעביר לך אחר כך חוברת.
<חביבה סלומון: דיברנו על זה בפעם הקודמת.
<חביבה סלומון: מה שאנחנו עשינו כאן, לקחנו אשכול סוציו אקונומי ואני רוצה להתייחס רק לאשכול אחד, שלוש, ארבע וחמש כאשר אחד ושלוש הם פחות רלוונטיים כי אלה אוכלוסייה ערבית ובדואית ואשכול ארבע וחמש, אלה עיירות פיתוח עם מעמד כלכלי נמוך, מעמד סוציו אקונומי נמוך.
<חביבה סלומון: אנחנו פשוט עברנו רשות-רשות.
<חביבה סלומון: כשדאת מסתכלת, את לוקחת את אשכול שלוש ובאשכול שלוש יש לך 29 שין-שינים בלבד, מתוך המספר של 3,000 ויותר.
<חביבה סלומון: באשכול ארבע יש 345 שין-שינים.
<חביבה סלומון: זה מעט מאוד.
<חביבה סלומון: מה שאנחנו רוצים, ואני הולכת השנה להכניס את זה לתכנית עבודה, הרעיון שלנו הוא קודם כל להקצות מכסות גיוס שהן ייחודיות לאוכלוסיות אלה.
<חביבה סלומון: להקצות במיוחד כי היום כל ארגון מקבל את המכסה שלו ועושה את המיונים וקולט את השין-שינים ואנחנו לא מתערבים בתהליך המיון.
<חביבה סלומון: הדבר הנוסף שאנחנו רוצים לעשות זאת חשיפה ושיווק אגרסיבי.
<חביבה סלומון: אמרתי את זה גם בדיון הקודם אבל האסימון לא כל כך נפל כי לא ממש הבינו את החשיבות של חיילי הנח"ל בפרק המשימה והיות שפרק המשימה, המשימות הן משימות שאנחנו מאשרים אותן ברשויות, חלק מהמשימות שלנו הן לקחת את החיילים ולומר להם: אתם עושים חשיפה כמה שיותר.
<חביבה סלומון: החיילים האלה נמצאים בפריפריה חברתית גיאוגרפית וחושפים את זה, ואני רוצה לראות במדדים, אנחנו התחלנו עם זה השנה, בשנה הבאה, כשהם יבואו אלי לאישור תיק, אני ארצה לראות כמה מתנדבי שנת שירות יוצאים מהפריפריה החברתית גיאוגרפית.
<חביבה סלומון: זה נכון, את נגעת גם בקטע של התקציב וקשה להם.
<חביבה סלומון: חניך כזה שמגיע מהפריפריה החברתית, לא תמיד יש למשפחה תקציב, המשפחה לא תמיד מבינה את החשיבות ומה פתאום אתה הולך לשנת שירות, תתגייס לצבא, צא מהצבא וצא לחיים האזרחיים.
<חביבה סלומון: כמו שאמרתי, גם פרק המשימה.
<חביבה סלומון: אנחנו גם רוצים להסתייע במיוחד באותם ארגונים שפועלים במקומות האלה וכמובן גם בתנועות.
מירב בן ארי: תכף נשמע את התייחסות התנועות וארגוני הנוער בפריפריה.
<חביבה סלומון: בגדול, בפילוח שעשינו – אחר כך תוכלי לראות את זה – יש 1,852 מתנדבי שנת שירות מהעיר.
<חביבה סלומון: מהמושבים וישובים קהילתיים – 844 ומהקיבוצים – 535 מתנדבי שנת שירות.
מירב בן ארי: אם יהיו לי עוד שאלות, אני אשאל.
מירב בן ארי: נפתלי דרעי, בבקשה.
מירב בן ארי: תתייחס גם לדברים ששמענו.
<נפתלי דרעי: ראשית, לפני שאנחנו מתחילים, בשנה שעברה היה מאמץ גדול, בעקבות הוועדה, להגדיל תקציב וזאת ההזדמנות בפומבי להודות לך, מירב, על כל הפעולה שלך.
<נפתלי דרעי: כל הזמן אמרת לי שבסוף זה יהיה ובסוף זה קרה וכל התקציב הגיע, כולל התקציב של משרד הביטחון.
<נפתלי דרעי: אני מאמין שגם השנה יגיע כל התקציב, כולל התקציב של משרד הביטחון וזה הישג גדול מאוד.
<נפתלי דרעי: זאת אומרת, אנחנו קרובים אליו ולכן לא רואים את גודל ההישג, אבל בראייה של עוד כמה שנים, כשנסתכל אחורה, אם נדע לשמור עליו, זה באמת הישג שיצעיד אותנו קדימה וזאת הזדמנות להגיד לך תודה - ושזה גם ייכנס לפרוטוקול – בשם תנועות הנוער ואני חושב שאני אומר את זה גם בשם כל הגופים המשלחים.
<נפתלי דרעי: לגבי הנתונים ששמענו.
<נפתלי דרעי: דני, אמרת שהמסקנות לא אומצו.
<נפתלי דרעי: בכל המפגשים שהיו לנו עם שר החינוך בנושא השין-שינים הוא חזר ואמר שהוא, שר החינוך, מאמץ את המסקנות.
<דני רוזנר: לא נחתמו.
<נפתלי דרעי: לא נחתמו, זה משהו אחר, אבל בפועל, דה פקטו, הוא פועל לפי יישום המסקנות וגם המשרד פועל כך.
<נפתלי דרעי: אני יודע שגם בהיערכות לשנה החדשה, עת ישבנו עם משרד הביטחון ומשרד החינוך, פעלנו לאור המסקנות ואלה היו העוגנים אליהם התייחסנו.
<חביבה סלומון: זה יושם כבר ב-2015.
<נפתלי דרעי: לגבי האמירה על הגדלה של מספרי הדח"שים.
<נפתלי דרעי: אנחנו כמובן בעד ההגדלה.
<נפתלי דרעי: בתנועות הנוער, זה בממוצע אחד משלושה, אחד מארבעה, מאלה שניגשים ורוצים לעשות שנת שירות שיכולים להתקבל בגלל מכסות שיש לנו.
<נפתלי דרעי: מגבלת המכסות.
<נפתלי דרעי: זה מאכזב הרבה.
<נפתלי דרעי: צריך להבין שבתנועות הנוער אתה לא הולך בכיתה י"א לגייס אותו בבית ספר לשנת שירות.
מירב בן ארי: הוא כבר שנים בתנועה.
<נפתלי דרעי: זה חניך שמכיתה ד' מסתכל על השין-שין ורוצה להיות כמוהו.
<נפתלי דרעי: כשהוא מגיע לכיתה י"ב ואומרים לו שהוא לא יכול ללכת לשנת שירות כי אין לנו מכסה, האכזבה היא גדולה מאוד, מה גם שזה חלק מהגשמה וכולי.
<נפתלי דרעי: יש לזה משמעויות כבדות.
<נפתלי דרעי: לכן ההגדלה של מספר הדח"שים מבחינתנו היא רצויה ומבורכת אבל אני מציע שכל מי שמדבר על הגדלת מספר הדח"שים, שיזכור שהוא צריך גם לשים את הצ'ק בצד הגדלת המספר.
<נפתלי דרעי: אסור לנו לכרסם בהישג של שנה שעברה עת הבאנו את תקציב השין-שין למספר שהוא נמצא היום וכל הגדלה של דח"ש בלי הוספת כסף, יוריד לשין-שין ויפגע בשין-שינים המשרתים, ואת זה צריך להבין.
<נפתלי דרעי: אני שמח שמשרד הביטחון רוצה להקצות מכסות לפריפריה אבל איפה הכסף?
<חביבה סלומון: אמרתי.
<נפתלי דרעי: כל שנה רבים עם משרד הביטחון על הכסף.
<נפתלי דרעי: תביאו גם את הכסף.
<נפתלי דרעי: זה שראש אכ"א רוצה את כולם דח"שים, בסדר גמור, אבל שיגיד מאיפה הוא מביא את הכסף לזה.
<נפתלי דרעי: להיות גיבור בעצות זה טוב, אבל צריך גם להבין שיש לזה משמעות.
<נפתלי דרעי: בינתיים אנחנו לא רואים.
<נפתלי דרעי: אם מדברים על הגדלה של מספר החניכים בפריפריה, אני לא מדבר על החשיבות של זה ועל התרומה וכולי, זאת הביצה והתרנגולת.
<נפתלי דרעי: למה אין הרבה?
<נפתלי דרעי: כי באמת להוציא חניך מהפריפריה – יוסי יכול להעיד כמה זה עולה.
<נפתלי דרעי: גם בתנועות נותנים להם מלגות, לקנות ציוד, אפילו לקנות תיק כדי שהוא ייראה כמו החברים שלו, בנראות, ולא ירגיש שהוא פחות חשוב מהם.
<נפתלי דרעי: צריך להבין שלהגדיל בפריפריה, אין בעיה אבל צריך להבין שצריך יותר כסף לזה.
<נפתלי דרעי: אנחנו כבר הראינו שכאשר בתקנת תנועות הנוער שרי החינוך הקודמים קיבלו החלטה להגדיל את מספר החניכים של תנועות הנוער בפריפריה וייעדו לזה תקציב, זה קרה.
<נפתלי דרעי: אין בעיה להגיע גם עם החניכים, החברים, התלמידים והילדים בפריפריה להישגים ולהיקפים גדולים אם המדינה יודעת לשים לזה את התקציב בצד העניין, מעבר לתרומות שמגייסים וכולי שהן חשובות.
<נפתלי דרעי: הרוב צריך להגיע מתקציב המדינה בנושא הזה כי אי אפשר להסתמך רק על תרומות.
<נפתלי דרעי: הצעד שנעשה עם האוכלוסייה האתיופית בעקבות החלטת הממשלה ועכשיו התיקון שהולך להיות בתקנה עם החבר'ה ממצב סוציו אקונומי, זה טוב וזה חשוב אבל שזה לא יכרסם בסוף גם בשין-שינים האחרים.
<נפתלי דרעי: צריך לקחת בחשבון שכרגע אנחנו יודעים מה ההיקפים אבל אם נגדל, צריך לתת לזה גם את התוספת התקציבית הנדרשת לעניין הזה.
<יוסי מלכה: את זה לא הבנתי.
<נפתלי דרעי: אני אומר שכרגע אם מדברים על 300 מאשכול שלוש-ארבע, פלוס אשכול אחד ושניים, 350 לצורך העניין, ומחר נהיה אלף, אז אלף מתוך אלפיים זה כבר חמישים אחוזים שאתה צריך לתת להם אקסטרה תקציב וזה לא רק התקציב הרגיל של 26.
<נפתלי דרעי: צריך כאן אקסטרה גם לחבר'ה שבאים מהפריפריה ולהקצות להם כסף.
<נפתלי דרעי: צריכה להיות דלתה לחניך שבא מהפריפריה שנותנים לו מעבר לתקצוב שמקבל כל שין-שין והדלתה הזאת, ברגע שמספר השין-שינים האלה יגדל, גם הדלתה גדלה.
<רויטל לן כהן: כי צריך להביא אותו לבסיס שאחרים מתחילים ממנו.
<נפתלי דרעי: אנחנו ידענו לעשות את זה בעבר גם עם אוכלוסייה מקרב העולים מאתיופיה עת פעלנו בשכונות רוויות עולים ובפרויקטים אחרים.
<נפתלי דרעי: אני חושב שכבר הוכח שהילדים בפריפריה, יש להם את אותו פוטנציאל כמו כל ילד בכל מקום בארץ.
<נפתלי דרעי: השאלה אם אתה יודע להעמיד את המשאבים כדי להביא אותו למקום שצריך שהוא יהיה בו.
<נפתלי דרעי: זה הכול.
<נפתלי דרעי: המשאבים הם קטנים.
<נפתלי דרעי: בשבוע האחרון פורסם כמה עולה למדינה ילד שיצא לתרבות רעה – מאות אלפי שקלים.
<נפתלי דרעי: אלה סדרי גודל אחרים לגמרי.
<נפתלי דרעי: אנחנו לא מדברים בכלל בסדרי הגודל האלה ואת פתחת ואמרת שבסופו של דבר החניכים שילכו למסלולים האלה, המדינה תחסוך לעצמה הרבה כסף בעתיד בהיותם אזרחים מועילים ותורמים.
<רויטל לן כהן: זאת לא רק האזרחות שלהם אלא זה גם המודלינג שהם עושים לילדים האחרים שגם אם הם לא ילכו לשנת שירות, הם פשוט לא יידרדרו למטה.
<נפתלי דרעי: אין ספק.
<נפתלי דרעי: אנחנו מדברים על אותו דבר.
<נפתלי דרעי: אם כן, זה בעניין של הגדלת מספר הדח"שים והתקציב לכך.
<נפתלי דרעי: אירית הזכירה את הרקע ההיסטורי של שנת השירות.
<נפתלי דרעי: בזמנו זה נקרא שין-שין-שין, שנת שירות שלישית.
<נפתלי דרעי: למה?
<נפתלי דרעי: כי בצבא שירתו שנתיים.
<נפתלי דרעי: היה שירות של שנתיים שירות צבאי, פעם היה דבר כזה, והשנה הזאת נחשבה לשנת שירות לטובת המדינה שהיא שנה שלישית.
<נפתלי דרעי: היום היא שנת שירות רביעית ועבור קצין זאת שנת שירות חמישית.
<נפתלי דרעי: צריך להבין שהיום שנת השירות נמצאת במקום אחר לגמרי מהרקע ההיסטורי בו התחילה.
<נפתלי דרעי: כשאתה לוקח שין-שין למשל בתנועת נוער, שהוא צמח מאז היותו חניך, מכיתה ד', וזה חלק מפרק ההגשמה, ואחר כך הוא הולך לנח"ל ולתנועת בוגרים, זה בכלל מסלול אחר לגמרי מאשר שנת שירות בארגונים אחרים שמגייסים אותו בכיתה י"א כשלא היה לו רקע בארגון.
<נפתלי דרעי: אני חושב שצריך לתת לכולם את האפשרות לעשות את ההתנדבות הזאת בשנת י"ג כי בסוף הנתונים, גם של הצבא ואם יעשו את המחקר ברמ"ה, אני מסכים אתך שהנחת העבודה של המחקר הזה תהיה שההישגים שלהם והתרומה לחברה הרבה יותר גדולים.
<נפתלי דרעי: בבסיס יש הבדל בדברים האלה וצריך לראות בסופו של דברר שכאשר לוקחים את שנת השירות הזאת למקומות ויעדים חדשים, לא פוגעים בסופו של דבר בשנת השירות בתנועת הנוער כי בתנועת הנוער הם הולכים לשנת שירות ודרך אגב, רובם משרתים בפריפריה בסופו של דבר.
<נפתלי דרעי: אנחנו ראינו את הפילוח מהיכן הם מגיעים, היכן הם גרים, אבל בסופו של דבר העבודה שלהם היא בעיקר בפריפריה ובתנועות הנוער הם עושים גם עבודה לתוך התנועה וגם עבודה בבתי הספר ולטובת הקהילה וכולי.
<נפתלי דרעי: אנחנו רוצים לשמר את מספר השעות שנדרש מהם לעשות למען הקהילה ולמען ההתנדבות ולא להתחיל לכרסם בזה.
<נפתלי דרעי: שמעתי כבר על כל מיני רעיונות לאפשר להוציא אותם ללימודים כאלה או ללימודים כאלה.
<נפתלי דרעי: צריך לראות שבסוף לא הופכים את שנת ההתנדבות הזאת למשהו אחר.
מירב בן ארי: אנחנו מאוד בקונספט שלכם.
<נפתלי דרעי: בסדר גמור.
<נפתלי דרעי: אילן הוא יושב ראש ועדת שנת השירות שמאגדת את הגופים המשלחים.
מירב בן ארי: בתנועות הנוער.
<נפתלי דרעי: גם הארגונים.
<נפתלי דרעי: כל הגופים המשלחים.
<אילן גזית: אני רוצה להוסיף כמה דברים.
<אילן גזית: אני גם מזכ"ל המחנות העולים.
<אילן גזית: חביבה נתנה איזשהו היבט היסטורי, מה היה ב-2009.
<אילן גזית: ראינו שמ-2009 היה גידול של כמעט חמישים אחוזים במספר השין-שינים.
<אילן גזית: אם היינו הולכים עשור אחורה, זה יכול להגיע גם למאות אחוזים.
<אילן גזית: יש כאן שינוי דרמטי במקום של שנת השירות בחברה הישראלית וצריך גם להתאים את הרגולציה ואת המערכות לשינוי הזה.
<אילן גזית: השינוי התקציבי קרה והרבה בעזרתך ואני מצטרף לדברים של נפתלי בעניין הזה.
<אילן גזית: אבל הוועדה המליצה על עוד דברים.
<אילן גזית: היא המליצה גם על פיקוח שבעצם יש היום באופן מאוד מינימלי.
<אילן גזית: עם ההגדלה, האחריות שלנו כגופים ושל המערכות המלוות והמפקחות היא הרבה יותר גדולה.
<אילן גזית: כאן ההמלצה הזאת עוד לא מומשה.
מירב בן ארי: אתה גוף מפקח?
<אילן גזית: לא.