GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מכלוף מיקי זוהר: אתה רוצה לומר מילה לפני שאני מסכם?
מכלוף מיקי זוהר: מילה.
<יפים ורשבסקי: כן, בסופו של דבר יש יוזמות התנדבותיות, יש את אנקורי שהעלו את המכינה שלהם, יש כל מיני מורים שמעלים ליוטיוב בחינם את השיעורים שלהם.
<יפים ורשבסקי: בסופו של דבר זה יקרה, וחבל שאתם - - -
מכלוף מיקי זוהר: יודעים מה, אם זה יקרה יש לך גם אחוזים בזה.
מכלוף מיקי זוהר: אני נועל את הישיבה.
מרדכי יוגב: בוקר טוב לכל המוזמנים לדיון.
מרדכי יוגב: הדיון כפי הבנתי ניזום לבקשת המרכז האקדמי לב, אבל אני חושב, לפי מה שהספקתי לעבור על החומר, שיש פה איזו שהיא שאלה וייצוג לגבי כלל המוסדות האקדמיים, ביחס – אם אני מבין נכון – שהדיון ממוקד בשני דברים: אחד, קידום התכנית לבני העדה האתיופית במרכז האקדמי לב בסוגיית ההתייחסות לעולים אתיופים, לעד האתיופית, ליכולתם של יוצאי העדה להשתלב באקדמיה.
מרדכי יוגב: כאחד שעוסק בזה בעוד שתי ועדות – גם בוועדת העלייה והקליטה – בשבוע שעבר טיפלנו קונקרטית בקשיים שיש לבני העדה בהבקעת המקצוע של פסיכולוגיה קלינית לדוגמא, וכך גם בהשתלבות נוספת ובהשתלבויות במקצועות נוספים ואני גם בוועדת חוץ וביטחון, ועדה משנה כוח אדם, וגם שם אנחנו עסקנו ונגענו בשאלות שנוגעות להשתלבות האקדמית והאחרת בצבא.
מרדכי יוגב: אז משם יש לי השלכות.
מרדכי יוגב: אני מבין שזה דיון ראשון.
מרדכי יוגב: אני לא הייתי בדיון הראשון ואני מחליף פה את יושב ראש הוועדה מרגי.
מרדכי יוגב: דרך יהודית, מנהלת הוועדה, אנחנו נשתדל לשמור על הרצף, אם יהיה צורך בדיון נוסף, וברור לי שיהיה צורך בדיון נוסף.
מרדכי יוגב: אני ארצה שיהודית תרשום את המשפט הזה, אם הם לא פה – שזו בושה שנציגי המל"ג, כאשר מדובר במוסד אקדמי, אינם מגיעים, הם או נציגי משרד החינוך.
מרדכי יוגב: אני מתבייש, משום שזה השר שלי.
מרדכי יוגב: ניסינו לברר.
מרדכי יוגב: אני אשאיר את זה בגדר מתבייש וברור לי שאנחנו נשמע פה את הדברים ונדרוש מהם את התשובות ונדרוש איזו שהיא ישיבת מעקב, שנתייעץ איתך מתי טוב ונכון שנקיים אותה.
מרדכי יוגב: הנושא השני – בניית מעונות סטודנטים בקמפוס מרכז אקדמי לב.
מרדכי יוגב: גם פה אני מבין – ואני פחות בקיא בתמונה הכוללת, אבל נשמע.
מרדכי יוגב: אני מניח שיש פה גם איזו שהיא תמונה כוללת לגבי מוסדות אקדמיים נוספים.
מרדכי יוגב: מעט עסקנו בזה.
מרדכי יוגב: אני עסקתי בזה, אבל זה לא באקדמיזציה אלא בבניית מעונות/פנימיות למוסדות תיכוניים, שהאגף לחינוך התיישבותי ועליית הנוער קיבל.
מרדכי יוגב: דווקא פה אפשר לשבח את משרד החינוך - פוש כדי לשפץ אותם או להקים אותם, כי כנראה משנות קום המדינה איש לא נגע בפנימיות הללו בחלקן, למרות שהן משרתות בני נוער והן הפכו למסוכנות למגורים.
מרדכי יוגב: אז אם כן, אנחנו צריכים להתחיל עם מכון לב, שאתם תציגו את הסיפור וכולנו נתרשת עליו.
מרדכי יוגב: אהרון, אם תוכלי במקביל ב-SMS או משהו, עם פרסיקו, העוזר של שר החינוך לענייני החינוך האקדמי הגבוה, לראות אם הוא יודע להשיב לנו איזו שהיא תשובה.
הילה שי וזאן: הוא בארצות הברית, בגלל זה הוא לא נמצא כאן.
<יהודית גידלי: אבל יש עוד כמה נציגים של המל"ג שנמצאים בארץ, למיטב ידיעתי.
מרדכי יוגב: מי מציג ממכון לב?
מרדכי יוגב: בבקשה, פרופסור סטיוארט.
<סטיוארט הרשקוביץ: זה מקרה מייצג, כפי שאמר יושב הראש, אבל במישור מאד ספציפי של אקדמיה ובעיקר בטכנולוגיה.
<סטיוארט הרשקוביץ: מה שאנחנו רוצים להראות היום, שהסטודנטים מאד מאד מצליחים, אבל חסרים להם כמה כלים - - -
מרדכי יוגב: פרופסור סטיוארט, תרשה לי להגיד עוד דבר אחד בהקדמה.
מרדכי יוגב: סליחה שאני קוטע אותך.
<סטיוארט הרשקוביץ: כן.
מרדכי יוגב: אני מודה שאני מתבייש שאני לא מכיר מספיק טוב את מכון לב, רק את הרוח ואת הגודל ואני יודע שאתם מתאמצים על דברים.
מרדכי יוגב: אני כן מכיר שם את הישיבה התיכונית, אבל אני כן יודע על שתי חוויות שלי בשלושה שבועות האחרונים, אחת בתעשיות הביטחוניות והשנייה בצה"ל, ששיבחו את בוגרי מכון לב.
מרדכי יוגב: יהודית, זה חשוב להיאמר – ששיבחו את בוגרי מכון לב.
<יהודית גידלי: אני כבר כותבת את זה כמסקנות.
מרדכי יוגב: ששיבחו את בוגרי מכון לב בעיקר בצדדים של המדעים המדויקים.
מרדכי יוגב: אני לא זוכר כרגע אם זה היה בצדדי פיזיקה או בצדדי סייבר, אבל שיבחו מאד את בוגרי מכון לב.
מרדכי יוגב: זה היה גם בכיוונים של תעשייה צבאית ברמת השרון וגם באלביט בהרצלייה.
מרדכי יוגב: הייתי השבוע בתעשייה האווירית, אז אני לא יודע אם יש שם או אין שם, אבל ממה שהיינו כך היה וכך גם בצה"ל.
מרדכי יוגב: את זה אני כן יודע לציין.
<סטיוארט הרשקוביץ: תודה רבה.
<סטיוארט הרשקוביץ: צריך את זה.
מרדכי יוגב: אבל אני לא מכיר מספיק.
<סטיוארט הרשקוביץ: יש החלטת ממשלה ואני אתחיל בזה, לקידום שילובם של הקהילה האתיופית בחברה הישראלית לשם סגירת פערים.
<סטיוארט הרשקוביץ: המספרים מדברים בעד עצמם.
<סטיוארט הרשקוביץ: נעבור על זה מהר מאד.
<סטיוארט הרשקוביץ: כפי שאתם רואים, לגבי הסטודנטים יוצאי אתיופיה – ואלה נתונים של מרכז טאוב – המספרים הם קשים ביותר וכתוצאה מזה בעצם הייתה החלטת ממשלה לסגור את הפערים האלה, כי הם באמת פערים מאד מאד משמעותיים.
<סטיוארט הרשקוביץ: רק שקף אחד על המרכז האקדמי לב, כפי שאמר יושב הראש.
<סטיוארט הרשקוביץ: יש לנו 4,500 סטודנטים בשלושה קמפוסים.
<סטיוארט הרשקוביץ: לפני 19 שנה התחלנו את התכנית לאתיופים, כך שזה לא תכנית חדשה ואני חושב שזה היה מאד מוצלח.
<סטיוארט הרשקוביץ: התכנית הייתה מוצלחת במשך השנים.
<סטיוארט הרשקוביץ: יש לנו בערך 95% השמה מהבוגרים וברוך השם הם גם כן התקבלו במקומות עבודה הכי מפוארים, כפי שהזכיר יושב הראש.
<סטיוארט הרשקוביץ: חלק מהבוגרים שלנו עובדים במקומות שהזכרת.
<סטיוארט הרשקוביץ: יש לנו לא מעט קצינים בצה"ל.
<סטיוארט הרשקוביץ: כפי שאתם רואים 30% מהבוגרים שלנו הם קצינים בצה"ל, שזה מאד מאד יפה והיינו רוצים לראות שהמספרים האלה ימשיכו ויגדלו.
<סטיוארט הרשקוביץ: אתם רואים גם שהם התקבלו במקומות הכי טובים.
<סטיוארט הרשקוביץ: מה שמעניין, 42% מהסטודנטים שלנו לומדים הנדסה והדברים האלה מאד מאד חשובים.
<סטיוארט הרשקוביץ: אני חושב שההצלחות שלהם באמת מעידות על הפוטנציאל בתוך העדה האתיופית.
<יהודית גידלי: סליחה, תחזור בבקשה על החלטת הממשלה – איזה מספר ובאיזו שנה?
<סטיוארט הרשקוביץ: סליחה, זה הכל פה.
<יהודית גידלי: אוקיי, בסדר, אני כבר אבדוק במחשב.
מרדכי יוגב: אני אתן לך את זה.
<קריאה: היא קיבלה תוקף של החלטה ב-31 ביולי.
<יהודית גידלי: אני רואה, תודה.
<סטיוארט הרשקוביץ: כפי שאתם רואים, יש קיטון בשנה האחרונה.
<סטיוארט הרשקוביץ: יש כמה סיבות, נגיע לסיבות עוד מעט, אבל אני חושב שזה חשוב מאד.
<סטיוארט הרשקוביץ: אני מדלג עכשיו לפילוח מאד חשוב של סטודנטים מעל 15 שנה בארץ,שזה 33%.
<סטיוארט הרשקוביץ: מתחת ל-15 שנה זה 67%.
<סטיוארט הרשקוביץ: יש כל מיני נפקויות לגבי עזרה להורים ואיך מתייחסים לאותו סטודנט אתיופי שפה יותר מ-15 שנה או פחות.
<סטיוארט הרשקוביץ: נגיע גם כן לזה.
מרדכי יוגב: עד 15 שנה הוא בגדר עולה.
מרדכי יוגב: ועכשיו אישרו את זה גם לבני מנשה.
<סטיוארט הרשקוביץ: מה שחשוב זה שכמעט כל הסטודנטים האתיופים אצלנו לומדים במכינה, לפני שהם מתחילים את לימודי התואר, שהם מאד מאד קשים ומאד אתגריים.
<סטיוארט הרשקוביץ: המכינה, אני חושב, שזה לב העניין.
<סטיוארט הרשקוביץ: מה שקורה במכינה, וזו אחת הסיבות גם כן לירידה במספר הסטודנטים השנה, בעבר סטודנטים היו גם כן.
<סטיוארט הרשקוביץ: אנחנו מקבלים תקצוב של כ-6,100 שקלים עבור סטודנט במכינה.
<סטיוארט הרשקוביץ: מתוך זה 2,200 שקלים הולכים למעונות, 2500 שקלים הולכים לשיעורי עזר והיתרה הולכת לאיזה אבחון לפי פסיכומטרי או משהו דומה.
<סטיוארט הרשקוביץ: אין לנו למשל כסף למבחן פוירשטיין, שלדעתנו זה מאד מאד חשוב.
<סטיוארט הרשקוביץ: זה הכי מתאים לדעתנו לקהילה האתיופית, ופשוט אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו.
<יהודית גידלי: כמה זה עולה?
<סטיוארט הרשקוביץ: לכל הסטודנטים שלנו זה עולה כ-100,000 שקלים.
<סטיוארט הרשקוביץ: פר סטודנט זה - - -
מרדכי יוגב: פר סטודנט זה 100,000 שקלים?
<סטיוארט הרשקוביץ: לא, לא.
<עדי יונס: לא.
<עדי יונס: ליווי ואבחון.
<עדי יונס: האבחון עצמו זה בסביבות ה-2,000-2,500 שקלים.
<עדי יונס: בד בבד יש ליווי במהלך כל השנה של מנחה שבא ויושב איתם ודן איתם איך ללמוד, איך לסכם וכן הלאה.
מרדכי יוגב: עדי, זה השם?
<עדי יונס: כן.
מרדכי יוגב: אני רוצה להעיר שתי הערות.
מרדכי יוגב: אחת, שצריך לגדוע את חברתנו, מקונן, שעשתה את כל המסע שהשבית את כל ההתייחסויות הייחודיות לאתיופים.
מרדכי יוגב: הדור הראשון קיבל והיא גרמה לכך שלא יקבלו.
מרדכי יוגב: כאילו לא צריך פריבילגיות.
מרדכי יוגב: אמרתי לה הלוואי שהילדים שלי היו הולכים לפוירשטיין.
מרדכי יוגב: כל אחד היה יודע.
מרדכי יוגב: היא כאילו לא רוצה להיות מיוחדת.
מרדכי יוגב: אז זו בעיה פנימית.
מרדכי יוגב: ואני אומר את כל זה כי הרקע שלי ב- - - עלייה וקליטה הוא יותר חזק.
מרדכי יוגב: הדבר השני, הוא אוקיי, זו נקודה לבחינה ואני רושם לי אותה פה, כי 2,200 שקלים זה באמת לא הרבה.
מרדכי יוגב: וזה עלה גם בישיבה של הפסיכולוגיה הקלינית של המל"ג.
מרדכי יוגב: אני לא ניהלתי אותה.
מרדכי יוגב: ניהל אותה נגוסה.
מרדכי יוגב: אני הייתי בצד, הקשבתי.
מרדכי יוגב: אבל זה עלה גם שם והתבקשו לתת תשובות.
מרדכי יוגב: הם לא מצליחים להבקיע את הפסיכולוגיה הקלינית.
מרדכי יוגב: הרבה מזה זה מנטאליות של הפסיכומטרי ודברים אחרים, שמאד מאד נצרך, בעיקר לאור שנתיים אחרוה, שיהיו בעלי מקצועות כאלה, סוציאליים, פסיכולוגים ועוד ועוד ועוד מהעדה, שיוכלו לדבר עם אנשי העדה.
<עדי יונס: תמיד אני אומר לפוירשטיין, כיום הם פתחו שתי תכניות בבר אילן ובעברית.
<עדי יונס: על ידי האבחון שלהם הם יכולים להתקבל למקומות יוקרתיים כמו רפואה, גם - - - זה עוזר.
<עדי יונס: אנחנו מחוברים כיום למבחן אומץ לעתודאים.
<עדי יונס: על ידי אבחון של פסיכומטרי של פויירשטיין הם יכולים להתקבל, החברה האלה גם להנדסה, ויחד עם זה גם כן הם יכולים להתקדם בלימוד בצורה הכי טובה.
מרדכי יוגב: הצטרפו אלינו חברת הכנסת מירב בן ארי וחבר הכנסת אברהם נגוסה.
מרדכי יוגב: אנחנו בדיוק נגענו פה, נציגי מכון לב מסבירים.
מרדכי יוגב: לצערנו נציגי משרד החינוך והמל"ג הרשו לעצמם לא לבוא.
מרדכי יוגב: אנחנו מסבירים את הרצון שלהם להעצים את התכניות ליוצאי אתיופיה ואת ההתמודדות שלהם עם הקשיים, כאשר פה עלה הנושא של האבחון של פוירשטיין, שאין להם את התקצוב לקיים אותו, לממש אותו, בכדי להבקיע אל מקצועות מסוימים.
מרדכי יוגב: טוב, תתקדמו, תשלימו את החומר, אנחנו נמשיך.
<סטיוארט הרשקוביץ: אז לגבי בוגרי הצבא, משרד הביטחון משלם את זה ולפני הצבא זה משרד החינוך.
<סטיוארט הרשקוביץ: עכשיו, רוב הסטודנטים – ולכן הדגשתי את העניין הזה של אחוז האתיופים שנמצאים פה פחות מ-15 שנה – הם עולים חדשים שלא עומדים בתנאי הקבלה לעתודה.
<סטיוארט הרשקוביץ: זה אחד מהדברים שבעבר הצבא היה הרבה יותר מוכל לעזור בקטע הזה.
<סטיוארט הרשקוביץ: היום הם הקשיחו עמדות ולא נותנים דחיית שירות.
<סטיוארט הרשקוביץ: וכפי שאמרתי, יש לנו 30% מהחברה הנוכחיים שהם קצינים בצה"ל.
<סטיוארט הרשקוביץ: היינו רוצים לראות שהמספרים האלה יעלו.
<סטיוארט הרשקוביץ: אז פה גם כן, מה שקורה, אנחנו צריכים בעצם לוודא שהסטודנט ימשיך במכינה, מהמכינה ללימודים האקדמאים, ואין לנו את הלוקסוס להמר על סטודנט, לתת לו את הצ'אנס, שבעצם מגיע לו.
<סטיוארט הרשקוביץ: כי התכנית היא מאד מאד יקרה.
<סטיוארט הרשקוביץ: פר סטודנט זו אחת מהתכניות היקרות שיש לנו.
<סטיוארט הרשקוביץ: הרוב אנחנו מממנים בעצמנו.
<סטיוארט הרשקוביץ: זאת אומרת חוץ משכר הלימוד שנגיע לזה בעוד דקה, אבל יתר הדברים, אם זה שיעורי עזר ודברים כאלה.
<סטיוארט הרשקוביץ: אני רוצה לציין באמת את העזרה של לאה במינהל הסטודנטים.
<סטיוארט הרשקוביץ: באמת יש לנו יחסים מאד טובים איתה במשך שנים.
<סטיוארט הרשקוביץ: לפני שנה בפעילות החברתית, קיבלנו לכל העולים שלנו, כולל אתיופים, כולל צרפתים, קיבלנו כ-10,000 שקלים.
<סטיוארט הרשקוביץ: אני חושב שלפי הקריטריונים זה מה שדובר.
מרדכי יוגב: מה, לסטודנט?
<סטיוארט הרשקוביץ: לא, לכולם.
<מירי כהן-אדלשטיין: תמיכה אקדמית, שיעורי עזה.
מרדכי יוגב: לכל הסטודנטים ביחד?
<עדי יונס: כן, לכל העולים.
מרדכי יוגב: כמה עולים יש לכם?
<מירי כהן-אדלשטיין: לא כולם צריכים שיעורי עזר.
<סטיוארט הרשקוביץ: כמה מאות.
<סטיוארט הרשקוביץ: כולל צרפתים, יש לנו היום כ-300 צרפתים.
מרדכי יוגב: כמה יוצאי העדה האתיופית?
<סטיוארט הרשקוביץ: יש לנו היום 130 ומשהו אתיופים.
מרדכי יוגב: אז מה עושים עם 10,000 שקלים?
מרדכי יוגב: קונים להם גרעינים לשבת.
מרדכי יוגב: טוב, אבל זה בסדר.
<סטיוארט הרשקוביץ: אלה הקריטריונים.
<מירי כהן-אדלשטיין: אני אתייחס לזה אחר כך, כי הנתונים אצלנו הם אחרים, אבל אני אתייחס לזה אחר כך.
<סטיוארט הרשקוביץ: הכסף שחסר לנו, בעצם בשנים האחרונות קיבלנו לא מעט כסף מתורמים פרטיים.
<סטיוארט הרשקוביץ: השנה כמה מהתורמים הקבועים שלנו העבירו את הכסף לתכניות אחרות, והתכנית מאד מאד יקרה עבורנו.
מרדכי יוגב: תכנית המכינה, אתה מתכוון.
<סטיוארט הרשקוביץ: תכנית המכינה וגם ההמשך.
<סטיוארט הרשקוביץ: אנחנו משלמים.
<סטיוארט הרשקוביץ: בעצם סטודנט אתיופי לא משלם שכר לימוד, לא את המעונות, לא את האוכל, לא את הנסיעות הביתה בשבת.
<סטיוארט הרשקוביץ: בכל זה הוא צריך עזרה.
<סטיוארט הרשקוביץ: כפי שכתבנו, כשבדקנו שקצת את האוכלוסייה שלנו, אז רוב הסטודנטים באים ממשפחות ברוכות ילדים, שהם היחידים במשפחה שלומדים במוסד אקדמאי, וזה משהו באמת באמת חריג.
<סטיוארט הרשקוביץ: ולכן, על מנת לאפשר להם, הם השגרירים הכי טובים שלנו לקהילה, על מנת שיראו שהקצין בא הביתה לשבת.
מרדכי יוגב: סטיוארט, אם אתה יכול לקצר, כדי שנוכל לשמוע עוד.
<סטיוארט הרשקוביץ: אז אני פשוט רוצה לעבור לשני הדפים האחרונים, כדי שתראה מה הם מקבלים היום.
<סטיוארט הרשקוביץ: אנחנו מקבלים היום שכר לימוד.
<סטיוארט הרשקוביץ: אני פשוט רוצה לסבר את האוזן.
<סטיוארט הרשקוביץ: את ההכנסות משכר לימוד, שיעורי העזר, כפי שאמרתי ש- - - גם כן, תמיכת משרד הקליטה ליוצאי אתיופיה.
<סטיוארט הרשקוביץ: את תכנית המכינה אנחנו מקבלים.
<סטיוארט הרשקוביץ: יש לנו ארבעה סטודנטים זה 24,000 שקלים.
<סטיוארט הרשקוביץ: זה 6,100 השקלים שאמרתי פר סטודנט ודמי קיום ישירות, שהסטודנטים מקבלים וזה גם כן לא מכסה את כל ההוצאות שאמרתי עכשיו.
<סטיוארט הרשקוביץ: עכשיו השקף האחרון ובזה נסיים.
<סטיוארט הרשקוביץ: שכר הלימוד – בעצם זה מה שעלה לנו השנה ומה אנחנו באמת צריכים על מנת שניתן להעביר את הסטודנטים האתיופים לשנה אחרי זה, לשנה א' להתקבל ללימודים האקדמאים.
<סטיוארט הרשקוביץ: לרכז התכנית, שזה עדי, אנחנו משלמים את כל המשכורת שלו.
<סטיוארט הרשקוביץ: אין לנו תקן מיוחד לזה.
<סטיוארט הרשקוביץ: זה בא מאיתנו.
<סטיוארט הרשקוביץ: שיעורי עזר – אנחנו באמת היום מסתפקים בעיקר, לא רק, אבל בעיקר בסטודנטים של פרח, שזה עם כל הכבוד לא מספיק.
<סטיוארט הרשקוביץ: אוקיי, אז שיעורי עזר ואנחנו גם כן צריכים את התגבור של המרצים, ופעילות חברתית, שזה מאד מאד חשוב.
<סטיוארט הרשקוביץ: כפי שאמרתי קיבלנו השנה כ-100,000 דולר תרומות.
<סטיוארט הרשקוביץ: ממשרד הקליטה קיבלו 1.4 מיליון שקלים.
<סטיוארט הרשקוביץ: חסרים לנו לפחות חצי מיליון שקלים, יותר.
<סטיוארט הרשקוביץ: ואנחנו זקוקים לפחות לעוד יותר.
<סטיוארט הרשקוביץ: עכשיו, כפי שאמרתי בהתחלה ובזה אני אסיים, הבעיות שלנו, אני חושב שהן בעיות שדי דומות לכל המערכת.
<סטיוארט הרשקוביץ: היינו מאד מאד רוצים להגדיל את התכנית, אבל במצב הזה שעל כל סטודנט אנחנו מפסידים לא מעט כסף, אנחנו באמת עושים חושבים לגבי כל התכנית.
מרדכי יוגב: עוד מישהו רוצה להשלים משהו ממכון לב?
מרדכי יוגב: אוקיי, אז אנחנו נעבור לנציגים רשמיים שצריכים לתת תשובות.
מרדכי יוגב: הצטרפה אלינו חברת הכנסת ענת ברקו, שאני התפללתי שתהיי ראש ועדת משנה לכוח אדם, אבל הלכת לסייבר, אז אנחנו נחפש מי ידאג מהצד של הצבא לאתיופים.
מרדכי יוגב: אנחנו נעשה את זה.
מרדכי יוגב: כן, אתה רוצה לומר משהו?
אברהם נגוסה: כן, לפני זה אני רוצה להתייחס לנושא.
אברהם נגוסה: אני מכיר את המרכז האקדמי לב, הוא מרכז מאד מאד מצליח.
אברהם נגוסה: ביקרתי במקום.
אברהם נגוסה: נפגשתי עם הבוגרים וגם עם הסטודנטים.
אברהם נגוסה: המרכז מאד מצליח, וכל אלה שסיימנו מהמרכז הזה משתלבים בתעסוקה.
אברהם נגוסה: זה מוסד שהוא מודל לחיקוי בקליטת עלייה ובשילובם גם לאחר מכן בתעסוקה.
אברהם נגוסה: אני רק שואל שאלה.
אברהם נגוסה: דווקא הממסד הממשלתי – למה הוא לא מעודד ומחזק את המוסדות האלה?
אברהם נגוסה: דווקא מוסדות שמצליחים, שהם מרכז כל כך מצליח, למה לא מחזקים אותם?
אברהם נגוסה: שיעורי עזר שקולטים מעל 400 עולים במרכז הזה, לפי הנתון שהוא אמר 300 יוצאי צרפת, 100 ומשהו יוצאי אתיופיה, זה 400 ומשהו.
אברהם נגוסה: אז איך אפשר לעשות ב-10,000 שקלים שיעורי עזר, כאשר כולנו יודעים שבגלל הפער של השפה והפער התרבותי הכלכלי, הסטודנט העולה החדש צריך יותר.
אברהם נגוסה: ב-10,000 שקלים איזה שיעורי עזר אפשר לתת?
אברהם נגוסה: אני חושב שיש לנו פה בעיה בתפיסה של הממסד הממשלתי, שדווקא את המוסדות האלה צריכים לחזק אותם.
אברהם נגוסה: זה צריך להיות שינוי בתפיסה, כדי לחזק את ההצלחות ואת כל ההתפתחויות בצורה חיובית.
אברהם נגוסה: לכן אני רוצה לשאול – מה הבעיה של משרדי הממשלה – מה הבעיה להגדיל את הסיוע למרכז האקדמאי לב?
אברהם נגוסה: איך חשבתם ב-10,000 שקלים שאפשר לעזור לסטודנטים?
אברהם נגוסה: אני רוצה התייחסות לזה ואחר כך אני אתייחס.
מרדכי יוגב: השאלה באוויר.
מרדכי יוגב: היא חשובה.
מרדכי יוגב: אנחנו נתחיל עם נציגי משרד העלייה.
<מירי כהן-אדלשטיין: כן, מירי כהן-אדלשטיין, ראש מינהל הסטודנטים, משרד העלייה והקליטה.
<מירי כהן-אדלשטיין: תראו, קודם כל הנתונים אצלנו הם קצת אחרים.
<מירי כהן-אדלשטיין: אני אשמח לתת אותם.
<מירי כהן-אדלשטיין: סך הכל סטודנטים עולים ויוצאי אתיופיה שמטופלים על ידינו ולומדים היום במרכז אקדמי לב, כולל מכון טל – 284 סטודנטים, מתוכם 150 יוצאי צרפת והיתר באמת יוצאי אתיופיה.
<מירי כהן-אדלשטיין: יוצאי אתיופיה יש לנו סך הכל 60 הנתמכים על ידינו והחלוקה לעד 15 שנה, מעל 15 – זה פחות או יותר חצי חצי.
<מירי כהן-אדלשטיין: עכשיו תראו, לגבי שיעורי העזר, אני רק רוצה, עוד לפני שאני אגיע לזה, לספר שאנחנו נותנים גם שכר לימוד מלא לכל תקופת הלימודים, גם דמי קיום לכל הסטודנטים, רק כמובן ליוצאי אתיופיה, שזה קיים על פי הוראת שעה מיוחדת.
<מירי כהן-אדלשטיין: יש לנו מדריך שאנחנו מממנים אותו, שאחראי לקיים פעילויות חברתיות במוסד.
<מירי כהן-אדלשטיין: גם תקציב לפעילויות חברתיות אנחנו נותנים ומעבר לזה כמובן, כמו שאמרנו, לשיעורי עזר.
<מירי כהן-אדלשטיין: עכשיו עוד פעם, התקציב של שיעורי העזר, ואנחנו אמרנו את זה גם בפגישה שהייתה עם השר וגם בפגישה שהייתה עם המנכ"ל כבר לפני שנתיים, אין לנו שום בעיה להגדיל את התקציב.
<מירי כהן-אדלשטיין: צריך לבוא עם דרישה מסודרת ובשמחה.
<מירי כהן-אדלשטיין: אני מסכימה איתך.
<מירי כהן-אדלשטיין: כמובן שזה לא אמור לשרת את כולם, את כל ה-284 סטודנטים, רק ה-10,000 שקלים, ואנחנו נשמח לקראת השנה הבאה לשבת עם לאה ולראות איך אפשר להגדיל את זה, ובאמת בשמחה.
<מירי כהן-אדלשטיין: אבל צריך לשים את הדברים בהקשר ואני אשמח להתייחס לזה.
<מירי כהן-אדלשטיין: מאד חבל לי שהמל"ג לא כאן, כי בדיוק פה קבור הכלב.
<מירי כהן-אדלשטיין: אנחנו היינו בדיון בוועדה הזו לפני מספר חודשים ודיברנו על כל היישום של החלטת הממשלה, שנוגעת לדרך חדשה ליוצאי אתיופיה, שמדברת על עד 15 שנה נשאר במשרד הקליטה, מעל 15 אור איך שהוא לעבור וכמובן אין פה שום דבר קונקרטי, אבל מה שכן יצא מהדיון הזה, זה הצהרה של מל"ג, שהם הולכים לפתח תכנית הנגשה ייחודית ליוצאי אתיופיה, במסגרת תכנית החומש של מל"ג/ות"ת.
<מירי כהן-אדלשטיין: ואני אומרת על אחת כמה וכמה שהמוסד הזה הוא מוסד מתוקצב על ידי ות"ת, ועל אחת כמה וכמה שאני חושבת שהבעיה של שיעורי העזר, ותראו, אנחנו יכולים לכתוב - - -
מרדכי יוגב: ו - - - את התכנית שלהם, במסגרת החדשה, של המל"ג?
<מירי כהן-אדלשטיין: זו תכנית הנגשה.
<מירי כהן-אדלשטיין: כמו שיש תכנית הנגשה לחרדים בהשכלה הגבוהה ותכנית הנגשה לערבים, הם עכשיו הולכים לפתח ואני יודעת גם שמפתחים את זה בימים אלה, תכנית הנגשה ליוצאי אתיופיה בהשכלה הגבוהה.
ענת ברקו: מה, עד היום זה לא היה?
<מירי כהן-אדלשטיין: לא, עד היום זה לא היה.
אברהם נגוסה: לא, לא, תשמעו, צריך לעשות פה סדר.
<מירי כהן-אדלשטיין: רגע, תנו לי לסיים.
אברהם נגוסה: צריך לעשות סדר בעניין הז.
<מירי כהן-אדלשטיין: שנייה, תנו לי רק לסיים.
<מירי כהן-אדלשטיין: הם מפתחים תכנית כזאת ואני אומרת שגם בעניין של שיעורי העזר, אנחנו עוד פעם, יכולים לתת שיעורי עזר לסטודנטים שאנחנו תומכים בהם, שזה אומר סטודנטים לתואר.
<מירי כהן-אדלשטיין: אני מניחה שחלק מהבעיה זה גם שיעורי עזר במכינה.
<מירי כהן-אדלשטיין: אז על אחת כמה וכמה שהמכינות עכשיו עוברות לטיפול ות"ת, אז עוד יותר אני חושבת שהיה במקום לשמוע את ההתייחסות שלהם א' לגבי המכינות וב' לגבי תכנית ההנגשה שהם מפתחים, כשהתכנית הזו הולכת לכלול גם כן תקציב לשיעורי עזר.
<מירי כהן-אדלשטיין: זאת אומרת איך שהוא בנוסף על שלנו.
<מירי כהן-אדלשטיין: כמובן שעד שזה לא קורה, אנחנו לא יוצאים משום דבר.
<מירי כהן-אדלשטיין: אנחנו ממשיכים לממן גם את שכר הלימוד, גם את דמי הקיום, גם את שיעורי העזר כמו שאמרתי, אפילו במתכונת מוגדלת, גם את המדריך לפעילויות החברתיות – הכל, כמובן כמו שאמרנו, אנחנו לא מוכנים להעביר שום דבר לאף אחד, אם אנחנו לא נדע בוודאות שאף אחד לא נפגע.
מרדכי יוגב: מי זה המדריך שדובר פה?
מרדכי יוגב: זה בנוסף לעדי?
<מירי כהן-אדלשטיין: מדריך חברתי.
מרדכי יוגב: הצטרף אלינו חבר הכנסת מנואל טרכטנברג.
מרדכי יוגב: מירי, את סיימת?
<מירי כהן-אדלשטיין: כן.
מרדכי יוגב: אמרת פה כמה דברים חשובים.
מרדכי יוגב: בואו נראה.
אברהם נגוסה: באמת יש פה משהו לא ברור.
אברהם נגוסה: אנחנו יודעים שהעניין של אקדמיה, העניין של סטודנטים יוצאי אתיופיה, נשאר במשרד הקליטה.
אברהם נגוסה: לא קשור לתכנית החדשה, כי בתכנית החדשה, כשהנושאים האחרים זזו מעל 15 שנים – יוצא ממשרד הקליטה ומתפזר למשרדים שונים – העניין של האקדמיה, מינהל הסטודנטים – נשאר במשרד הקליטה.
אברהם נגוסה: עד כאן ברור?
אברהם נגוסה: אז אין מל"ג בלי - - -
מרדכי יוגב: לא, לא, היא הפרידה לך והיא אמרה עד 15 שנה אצלם.
מרדכי יוגב: הם לא משליכים את המקל מידם עד שיהיה מי שיקבל אותם במרוץ השליחים.
מרדכי יוגב: זה מה שהיא הסבירה.
אברהם נגוסה: נכון, אבל אני אומר שלמרות שעד 15 שנה נשאר אצלכם, עניין מינהל הסטודנטים לא נוגע ל-15 שנים.
אברהם נגוסה: הוא נשאר כל הזמן, גם מי שנולד פה מקבל סיוע במינהל הסטודנטים.
<מירי כהן-אדלשטיין: כמו שאמרתי.
<מירי כהן-אדלשטיין: הנושא - - -
אברהם נגוסה: כן, אז אני אומר שהמל"ג הוא לא חלק מהעניין הזה, כי אתם במינהל הסטודנטים אחראים בעניין הזה.
<מירי כהן-אדלשטיין: אז בוא נפריד עוד פעם.
אברהם נגוסה: הייתה דרישה להזיז, להעביר את זה למל"ג - - -
<מירי כהן-אדלשטיין: לא, אבל אדוני, בוא נפריד עוד פעם בין המלגות, שנכון להיום, כמו שאמרנו, הכל נשאר, לבין תכנית ההנגשה.
<מירי כהן-אדלשטיין: תכנית ההנגשה של מל"ג ות"ת לא קשורה בהכרח רק למלגות.
<מירי כהן-אדלשטיין: היא קשורה להרבה דברים שהמוסד הזה צריך.
<מירי כהן-אדלשטיין: היא קשורה לתגבור של שיעורי עזר, היא קשורה להנגשה דוגמת פויירשטיין או כלים אחרים.
<מירי כהן-אדלשטיין: זאת אומרת כל הדברים שדיברו עליהם פה, זה בדיוק זה.
<מירי כהן-אדלשטיין: זה דברים שמשרד העלייה - - -
אברהם נגוסה: זה הלך למל"ג.
<מירי כהן-אדלשטיין: כן, זה דברים למשרד העלייה והקליטה אין את הכלים בכלל להתחיל להתמודד עם זה, והמל"ג, שמן הסתם יש לו תכניות הנגשה - - -
<מירי כהן-אדלשטיין: והוא מתקצב מוסדות ל - - -
מרדכי יוגב: אני רוצה שנספיק לעבור את הגורמים המקצועיים ואז נשאל את השאלות וגם נאפשר לחברי הכנסת.
<עדי יונס: אפשר רק לענות לגבי שיעורי העזר?
מרדכי יוגב: קצר מאד.
<עדי יונס: טוב.
<עדי יונס: לגבי שיעורי העזר, לפני שנתיים – ואני אומר לגבי המדריך – גם המדריך וגם המדריכה פועלים גם בלב וגם בטל.
<עדי יונס: רק השוני פה לגבי שיעורי העזר, לפני שנתיים ישבנו עם המנכ"ל, אמרנו נגדיל.
<עדי יונס: בשנה שעברה היה 9,000 שקלים וסיימנו את זה בסמסטר א'.
<עדי יונס: דיברנו עם הגורמים, זה לא עלה.
<עדי יונס: גם בהתחלה זה היה 4,000 שקלים והעלו את זה ב- - - והיה 5,000-6,000 שקלים שאישרתם, העליתם ב-5.
<עדי יונס: מה זה נתן?
<עדי יונס: אנחנו בסמסטר אחד מסיימים את ה-10,000 שקלים.
<עדי יונס: אבל דיברנו, זה לא עלה.
<עדי יונס: זה לא שאמרו יהיה חוזה.
<עדי יונס: דיברנו, ישבנו, זה לא, הסכום נשאר אותו סכום.
<מירי כהן-אדלשטיין: אז אני מתחייבת שעכשיו – והנה, לאה פה לידי, היא תשב אתכם ואנחנו באמת נגדיל, כי אם יש צורך, אז אנחנו נמצא את המשאבים.
מרדכי יוגב: אז זו בשורה טובה לשני הדברים.
<לאה קסלסי: ו - - - לבקש הגדלה לקראת סוף שנת הלימודים, כי יש לנו תקציב מסוים שעומד על הפרק.
<מירי כהן-אדלשטיין: אנחנו נעשה את זה מראש בצורה מסודרת ואני מבטיחה שאנחנו נמצא עוד משאבים.
מרדכי יוגב: אז אני שמח שלפחות את זה.
מרדכי יוגב: פרופסור טרכטנברג, אנחנו פה התביישנו בתחילת הישיבה שמשרד החינוך לא פה ולא המל"ג פה כאשר דנים במוסד אקדמי עם אלפי סטודנטים, עם 430 עולים מצרפת ואתיופיה ומבקיע, כולנו יודעים, בתעשיות הצבאיות, מי שביקר, או בצה"ל, שמשבחים את בוגריו.
מרדכי יוגב: אני מודה שאני לא מכיר כל כך טוב את המוסד.
מרדכי יוגב: אני מתבייש.
מנואל טרכטנברג: אני מכיר טוב.
מרדכי יוגב: אבל הייתי באלביט והייתי בתעשייה הצבאית בחודש האחרון, ובשני המקומות האלה הזכירו את בוגרי מכון לב, אז זה שלי.
מרדכי יוגב: את רוצה להמשיך, או שסיימתם כנציגי המשרד?
<לאה קסלסי: נתתי לה את האפשרות.
מרדכי יוגב: אוקיי, אז נמצאים פה גורמים ומוזמנים נוספים.
מרדכי יוגב: עכשיו לפי מה שיהודית והרשימה, נשמע התייחסויות גם של חברי הכנסת.
מרדכי יוגב: מי ביקש רשות דיבור?
<יהודית גידלי: אראל.
מרדכי יוגב: אראל גלבוע, לשכת עורכי הדין, כן, מה עניינך?
<אראל גלבוע: מה ענייני?
<אראל גלבוע: ענייני זה זכויות אדם במקרה הזה.
<אראל גלבוע: קודם כל אני מוכרח לשבח את המרכז.
<אראל גלבוע: כשאני הייתי בתיכון הוא הוקם כמובן בירושלים, ב - - -, אם אני זוכר נכון.
<אראל גלבוע: זו אולי המכללה היחידה שבאמת מצליחה להביא אוכלוסיות שאינן נגישות להשכלה גבוהה – להשכלה גבוהה.
<אראל גלבוע: הם באמת פרויקט ייחודי בצורה בלתי רגילה.
<אראל גלבוע: מה שהתכנית - - - וזה האיר את עיני עוד יותר, אסור להניח לתכנית כזו לקרוס וקודם הכל אני חושב שהבושה היותר גדולה של משרד החינוך זה שאין כאן נציג ות"ת, כי בניגוד להתעסקות שלהם במכללות למשפטים, שיש יותר מדי והגיע הזמן שיתפנו גם לתופעה חיובית בחברה הישראלית, ויש כזאת.
<אראל גלבוע: מעבר לכך, משרד החינוך בשנת 2010 החליט להכיל את מבחן פוירשטיין, אני לא יודע, אני מבין שמי שלא מתחום החינוך מכיר, על כל האוכלוסייה האתיופית בישראל.
<אראל גלבוע: ההחלטה זאת נכתבה על קרח לצערי.
<אראל גלבוע: היא לא יושמה, להוציא נדמה לי בארבעה בתי ספר בלבד או משהו כזה ואחרי שנה חדלו מכך.
<אראל גלבוע: זה אולי הכלי החינוכי מספר אחת לקידום אוכלוסיות שבמדדים שנמדדים על החברה – אני לא רוצה להישמע לא טוב.
<אראל גלבוע: על החברה שנתפסת כמעמד בינוני-גבוה ומעלה.
<אראל גלבוע: האנשים האלה במדדים האלה יפלו.
<אראל גלבוע: מבחן פוירשטיין, שזה לא מבחן, אלא זאת תכנית, מאפשר לאותם אנשים להגיע להישגים לא פחות מאנשים עם מנת משכל עם וקסלר מאד גבוה, כי המדדים ודרך הטיפול שונה.
<אראל גלבוע: וזה חובה לקיים את מבחן פוירשטיין.
<אראל גלבוע: ואני חושב שצריך למצוא דרך, מעבר לתכנית עצמה, קודם כל לממן את מבחן פוירשטיין במכללת לב.
<אראל גלבוע: זה הדבר הכי חשוב.
<אראל גלבוע: זה הכלי מספר אחת לקידום אוכלוסיות שאינן נגישות היום להשכלה גבוהה.
<אראל גלבוע: הם רוצים את זה והבעיה היא תקציבית וחייבים לתת להם את התקציב.
<אראל גלבוע: זה אחד המקרים שבו חייבים להתמקד במקרה הפרטי ולממן את זה באופן מלא.
<אראל גלבוע: לא על ידי שנור קצת מכאן, קצת מכאן, קצת מכאן, אלא שיהיה מישהו במדינה, משרד החינוך, המל"ג, הות"ת, לא חשוב מי, שייקח על עצמו מימון מלא, כי זו הדרך היחידה לתת לאנשים למצות את זכויותיהם להשכלה גבוהה.
<אראל גלבוע: אין כלים אחרים היום שמצליחים להגיע לאוכלוסיות האלה.
מרדכי יוגב: מי עוד נרשם?