GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זאב אלקין: אחד מהמרכיבים שאנחנו מזהים אותם כחסם לאוכלוסייה, זה כל הנושא של תכנית לימודים ישראלית.
זאב אלקין: כי מי שלא לומד תכנית לימודים ישראלית, הוא אחר כך חסום בהשכלה הגבוהה, הוא חסום בתעסוקה להרבה מאד דברים.
זאב אלקין: עשינו סקר – זה היה מאד מעניין – הפתיע גם אותנו, כי יותר מ-50% מהאוכלוסייה של מזרח ירושלים רוצים תכנית לימודים ישראלית.
זאב אלקין: ולכן הביקוש הרבה יותר גדול מההיצע בהקשר הזה, וזה לא פשוט, כי זה שינוי דפוסי מחשבה.
זאב אלקין: אני לא חושב שצריך לעשות את זה בכוח.
זאב אלקין: אני לא חושב שזה יעבוד, אבל אני חושב שצריך לפתוח אופציות.
זאב אלקין: זאת אומרת שאם אתה שואל אותי מה נכון לשנים הקרובות למזרח ירושלים, אני חושב שבכל בית ספר צריכה להיות אופציה שההורים יוכלו לבחור – או תכנית לימודים קיימת או תכנית לימודים ישראלית ואין לי ספק שתכנית לימודים ישראלית תהיה ברת התחרות, כי לפי הבדיקות שלנו, ההורים רוצים את זה.
זאב אלקין: זו רק שאלה של לגיטימציה בנושא.
יעקב מרגי: לא, אבל זה גם אינטרס לאומי שלנו.
זאב אלקין: על זה אני בכלל לא מדבר.
יעקב מרגי: כשיש לך טבעת חנק או צוואר בקבוק של מחסור בכיתות ויש ביקוש גדול ואנחנו גוררים רגליים בהשלמת הפערים האלה, אני מבין את המצוקות האובייקטיביות גם של מחסור בשטחים והאוכלוסייה לא - - -
זאב אלקין: אגב, אתה תופתע, אבל אחת מהסיבות העיקריות לבעיה של מחסור בכיתות זה לא כסף.
יעקב מרגי: זה שטחים.
זאב אלקין: כשאני למשל סגרתי עם האוצר, הסיכום שלי היה כל מקום שאפשר לבנות קיבלתי כסף סביב החלטה האחרונה למגזר הערבי.
יעקב מרגי: כן, צריך להיות יצירתיים.
זאב אלקין: אבל הבעיה זה שטחים שאי אפשר לבנות עליהם.
יעקב מרגי: צריך להיות יצירתיים ולראות איך.
זאב אלקין: אבל בהחלט יש פה בתחום של חינוך אתגר גדול מאד וכמובן אנחנו גם עסוקים בתוספת תקצוב לחינוך הבלתי פורמאלי בעיר בכל מיני זרועות.
זאב אלקין: כל התחום של התעסוקה – יוקם מרכז הכוון תעסוקתי.
זאב אלקין: מדברים על הקמת בית ספר מקצועי בעיר והקמנו מט"י לעידוד יזמות, נדמה לי ראשון במזרח העיר.
יעקב מרגי: מה זה ראשי תיבות הא"ב?
<שרית גולדשטיין: הא"ב זה תחום שבו יש אפשרות ליזמים בתחום הטכנולוגיה להתפתח.
<שרית גולדשטיין: הם מקבלים שם הרצאות.
זאב אלקין: חממה טכנולוגית.
זאב אלקין: קצת שונה, אבל רעיון דומה שאתה מכנס ביחד אנשים שיש להם אינטרסים משותפים, ואז אתה יכול גם לתת להם שירותים ביחד וגם עצם השהות ביחד מוזילה כל מיני דברים ופותחת אפיקים.
זאב אלקין: זה נכון גם בתחומי ההייטק, נכון בהרבה תחומים שכך זה עובד.
זאב אלקין: וכל זה זה ממש קצה הקרחון של מה שאפשר לעשות כאן.
זאב אלקין: צריך לעשות הרבה יותר בתחום הזה במזרח ירושלים.
זאב אלקין: רווחה, הגדלת מספר התקנים לעובדים סוציאליים ותקצוב תכניות ייעודיות בתחום הרווחה ותשתיות פיזיות, שגם כאן עושים כל מיני דברים.
זאב אלקין: משרד התחבורה עושה כמה פרויקטים חשובים בנושא הזה, אבל אנחנו בינתיים מצליחים בקושי להרים בעיקר את העיר העתיקה, את השכונה, את הרובע המוסלמי ואת הרובע הנוצרי בעיר העתיקה.
זאב אלקין: אתה עכשיו תראה את כל מזרח ירושלים בהשקעות בסדרי גודל אחרים לגמרי וזה הכרחי.
זאב אלקין: עוד פעם, לא יכול להיות שעיר הבירה שלנו תראה בחלק שלה כמדינת עולם שלישי, אבל חלק מזה זה כמובן סוגיות של תכנון וסוגיות של ניהול של כל המשק העירוני הזה, אבל זה גם סוגיה של השקעות ואנחנו ערוכים מבחינתנו, אם יגדלו התקציבים של החלטת הממשלה לגבי מזרח ירושלים להיכנס בהיקפים הרבה יותר גדולים בתחום הזה של התשתיות הפיזיות.
זאב אלקין: אז זה בנושא הזה.
יעקב מרגי: אני הייתי רוצה להשאיר להם עוד חצי שעה.
זאב אלקין: אתה רואה את הגרף התקציבי פה.
זאב אלקין: אנחנו בחלק מהתחומים עוד רחוקים מהמיצוי.
זאב אלקין: זו תכנית ממשלה יותר חדשה.
זאב אלקין: כמה מילים על מורשת.
זאב אלקין: אנחנו נדלג על זה, עסקנו בזה אתמול, אז אני פחות מרחיב, כי הייתה לכם דוגמא.
זאב אלקין: אין כמו דוגמא.
זאב אלקין: זה עדיף על כל הגרפים ועל כל התמונות התקציביות.
זאב אלקין: מערך המורשת שלנו קודם כל, שים לב למספר שם למעלה, בגלגול הראשון שלו בתכנית חמש שנתית הוא הקיף כ-500 פרויקטים שזה סיפור רציני.
זאב אלקין: חלקם זה פרויקטים גדולים בהשקעה גדולה, חלקם זה פרויקטים קטנים ונגיעה קטנה, אבל זה בהחלט פרויקט ששינה את כל התחום הזה.
זאב אלקין: שינה גם בדרך ההתנהלות.
זאב אלקין: היה לי מפגש לא מזמן עם הפרטנרים שלנו למשל, המרכזיים של הרט"ג, רשות העתיקות והמועצה לשימור אתרים והם אמרו דבר מדהים.
זאב אלקין: הם אמרו לפני שקמתם לא היה לנו שולחן כזה וכל אחד היה לנפשו, וזה לא רק הכסף שאתם נותנים לו.
זאב אלקין: למשל במועצה לשימור אתרים, אני חושב – איזה אחוז מהתקציב שלהם זה אנחנו היום, ראובן?
<ראובן פינסקי: נמצאים פה 50.
זאב אלקין: 50%?
מרדכי יוגב: 150.
זאב אלקין: 150%?
יעקב מרגי: אין 150%.
מרדכי יוגב: אז הכפילו את התקציב.
זאב אלקין: בגדול רוב מוחלט של התקציב שלו היום במועצה לשימור אתרים, זה בזכות תכנית מורשת.
זאב אלקין: עכשיו, לפעמים זה פרויקטים יותר גדולים, לפעמים זה נגיעה קטנה בפרויקטים קטנים, אבל שינה לגמרי את כל התחום הזה של השימור בארץ.
זאב אלקין: אבל אמרו לי כולם – הנה, אתה היית שם באותו מפגש – שלושתכם אמרתם לי שלא היה שולחן משותף לרט"ג, לרשות העתיקות ולמועצה לשימור אתרים.
זאב אלקין: זאת אומרת שעצם הסנכרון פה והסינרגיה יש לה משמעות אפילו מעבר לסיפור הזה של הכסף.
זאב אלקין: וכמובן כל התחום הבלתי מוחשי, כל העולם של הדיגיטציה וההנגשה של הכל – מהארכיונים עד לתרבות חזותית, כולל אוספים של פיוט ותפילה.
זאב אלקין: הרובד פה הוא רב פעלים והוא כבר מסוגל להתמחות בכל דבר יחד עם הצוות שלו, וזו אופרציה לא פשוטה שדורשת גם שיקול דעת מקצועי, ועדות חיצוניות שאנחנו מפעילים – מה לעשות, איך לעשות, ללוות פרויקטים.
זאב אלקין: זה לא סתם לתת פרויקטים.
זאב אלקין: כל מי שמקבל כסף מראובן עובר שבעה מדורי גיהינום לוודא שהוא יודע מה הוא עושה עם הכסף, שהוא בונה תכנית שאפשר לבצע אותה, שהיא אמיתית, שהיא לא תתפזר באמצע, שהיא קולעת למטרה.
זאב אלקין: שיש הרבה ליווי מקצועי שלפעמים זה מעצבן את כל הגורמים שעובדים מולנו, אבל בשורה התחתונה זה שווה כי זה עוזר להם להתגבש למשהו נכון.
זאב אלקין: עכשיו כמה דוגמאות למיזמים.
זאב אלקין: בית העצמאות, הייתם שם.
זאב אלקין: כפר עציון – חנכנו ממש לאחרונה את החיזיון בכפר עציון במקום המפורסם, ההיסטורי של מלחמת העצמאות ששינה את פניו.
זאב אלקין: אתרים ארכיאולוגים כמו ההרודיון, כמו תל לכיש, כמו עיר דוד, שילה הקדומה, בית הכנסת המפורסם עם הקשתות בגולן - - - הרבה עכשיו.
זאב אלקין: באופן חצי מצער, חצי פרדוקסאלי, החלטת הממשלה בביקור הממשלה ברמת הגולן עכשיו, היא החלטת הממשלה הכי משמעותית מבחינת הכסף והחלטת הממשלה על בית הכנסת, ולכן המשרד הקטן - - -
יעקב מרגי: שנים הפרויקט הזה.
זאב אלקין: כל הממשלה הלכה לרמת הגולן.
זאב אלקין: המשרד שהשאיר הכי הרבה כסף זה היה המשרד שלנו.
זאב אלקין: להגיד שזה שימח אותי?
זאב אלקין: אני חושב שגם משרדי הממשלה יכלו גם להשקיע.
זאב אלקין: אז הוספנו איזה שהוא פרט קטן בהיקף התקציבי שלו.
זאב אלקין: שימור בתי כנסת בגליל ובגולן, צריף בן גוריון, מוזיאון הקיבוץ בעין שמר, בית רב קוק בירושלים, יודפת, אתר חשוב לא פחות ממצדה, שפחות מטויל מבחינת הציבור הישראלי ששינה את פניו מבחינת ההנגשה, מבחינת ההסברים במקום.
זאב אלקין: אני מזמין את כולם לבוא ולבקר שם.
זאב אלקין: דווקא למרות שזה רט"ג חינם אין כסף.
זאב אלקין: רט"ג עדיין לא גובים, כי זה עוד לא תפס כמות כזאת של מבקרים, אז אל תפספסו.
זאב אלקין: זה מקום שאם אנחנו עסוקים כמורשת בהיסטוריה יהודית, אני אומר שזה המקום שבו ההיסטוריה היהודית התחילה שם.
זאב אלקין: שם יוסף בן מתתיהו ממצביא הפך להיסטוריון.
זאב אלקין: כל המקצוע של ההיסטוריה היהודית התחיל שם במבצר הזה.
זאב אלקין: כתבי יד יהודיים, כולל כל האוספים של הספרייה הלאומית ואחרים.
זאב אלקין: רשת ארכיוני ישראל, המון המון פרויקטים.
זאב אלקין: זה הגדולים.
זאב אלקין: והנה, תראה, זה רק נבחרת של הדברים הקטנים.
זאב אלקין: הייתי לא מזמן בסיור ברחובות כשר הקליטה, אבל אמרתי אני גם שר מורשת על הדרך, נראה מה עושים בתחום של מורשת.
זאב אלקין: וזה מדהים.
זאב אלקין: נגיעות קטנות, תקציבים לא קטנים, אבל בור המים הראשון, דווקא בעיקר בתחום של המועצה לשימור אתרים.
זאב אלקין: בית הכנסת הראשון של היישוב.
זאב אלקין: בור המים הראשון של היישוב.
זאב אלקין: היישוב הופך את זה לאירוע.
זאב אלקין: מביאים לשם תלמידים.
זאב אלקין: אז כשאתה מחבר את המורשת למשהו שלך, של העיר שלך, איך היא התפתחה, זה מאד מאד חשוב ולפעמים בתקציבים הקטנים האלה אתה יודע לעשות לא פחות מאתגר גדול וחשוב.
זאב אלקין: ולסיכום, הגרף התקציבי של תכנית מורשת ובזה אני עוצר.
זאב אלקין: אתה רואה את השנתיים האחרונות.
זאב אלקין: אתה רואה שבשנת 2015, כמו שכבר אמרתי, הייתה לנו קפיצה קדימה גם בתכנית המורשת בשנה האחרונה שלה וגם שתי הקצבות חד פעמיות שקיבלנו; ולעומת זאת בשנת 2016 אנחנו חיים על אדי הדלק של שנת 2015 ועל ה-30 מיליון שקלים בבסיס ועוד 10 מיליון שקלים שאנחנו מחכים להם מהאוצר, תוספתי.
זאב אלקין: ומי שרוצה שזה יהיה רציני – אנחנו צריכים עוד כסף.
יעקב מרגי: תגיד לי, מכל המפלגות ששמים את ירושלים על הנס הקואליציוני, לא הביאו לך כלום?
זאב אלקין: העבירו מעט מאד.
זאב אלקין: העבירו.
זאב אלקין: בהחלטת הממשלה על עסקים הצלחנו לקבל קצת סיוע - - -
זאב אלקין: אם אתה בשם ש"ס מציע, אני יכול לבוא למפלגות אחרות לאשר את האחרים.
יעקב מרגי: אם הייתי ממונה על זה הייתי מראש אומר לך.
זאב אלקין: שיימצא ראשון, אז אנחנו נשמח לבוא - - -
יעקב מרגי: כששאלתי מפלגות כללתי גם את ש"ס.
זאב אלקין: לצערי יש, אבל מעט.
זאב אלקין: הבית היהודי העבירו קצת, נדמה לי מהקואליציוני שלהם.
זאב אלקין: פחות או יותר בזה זה הסתכם.
יעקב מרגי: אבל אין ספק שזה לא - - -
זאב אלקין: בינתיים היחידים שהעבירו זה הבית היהודי.
זאב אלקין: אז אם אתה יודע לשכנע את ש"ס, אנחנו נשמח.
זאב אלקין: למשרד יש פרויקטים חשובים גם למורשת וגם לירושלים.
יעקב מרגי: אני אומר בגדול, אין ספק שצריך.
יעקב מרגי: אם כבר התקבלה החלטה ויש כבר תקציב בבסיס למשרד, אני חושב שאי אפשר להקים משרד בלי לתקצב אותו בבסיס, בגלל שאי אפשר להתחיל כל שנה עוד פעם במחול הזה.
יעקב מרגי: זה מתיש.
יעקב מרגי: אגף התקציבים וכל המשאים ומתנים האלה.
יעקב מרגי: אין ספק שצריך לעבות את תקציב המשרד.
יעקב מרגי: אני חושב שהפעולות שציינת, שראינו פה, א' צריך לחשוף אותן.
יעקב מרגי: לא כולם מודעים לעבודתו של המשרד.
יעקב מרגי: אבל תדע לך, מרגע שאתה מעביר - - -
זאב אלקין: אגב, אני אגלה לך סוד.
זאב אלקין: כשאמרתי לך שבמשרד ירושלים יש שלושה עובדים, אז אתה יכול לנחש שזה לא כולל את תפקיד הדובר.
זאב אלקין: למשרד ממשלתי בדרך כלל יש דובר.
זאב אלקין: למשרד ירושלים, בחלק של ירושלים, יש לו שלושה עובדים בלבד.
זאב אלקין: אז עם כל הכבוד לחשיבות החשיפה והדוברות, בינתיים ההחלטה שקיבלנו היא ששלושת העובדים האלה עוסקים בלהביא את הכסף ולנהל אותו ולנהל את הפרויקטים, ולכן יש באמת בעיה של חשיפה, נכון.
יעקב מרגי: צריך להעצים את המשרד וכשמעצימים את המשרד, הוא הופך להיות מבוקש.
יעקב מרגי: צריך לקחת את זה בחשבון.
יעקב מרגי: יתחילו לריב עליו בקדנציה הבאה.
זאב אלקין: אגב, רבו עליו מספיק גם בקדנציה הזאת.
זאב אלקין: זה לא הייתה הבעיה שלו.
זאב אלקין: זו הייתה אחת מהסוגיות המורכבות ביותר - במשא ומתן הקואליציוני ובהרכבת הממשלה – זה היה גורלו של משרד ירושלים.
יעקב מרגי: כנראה בגלל שכיהנו בו כל ראשי הממשלה כמעט מאז יצחק שמיר, אז כנראה זה עורר לאנשים יומרות ויוזמות.
תמר זנדברג: או, או, אתה מסבך אותו עכשיו.
יעקב מרגי: תראו, הוא עוד צעיר.
זאב אלקין: אחרי שלוקחים לי את נתיב, אתה משכנע את ראש הממשלה לקחת לי גם את ירושלים, אז מה יישאר לי?
תמר זנדברג: צעיר, אבל מוכשר.
יעקב מרגי: אנחנו דוחפים למעלה.
יעקב מרגי: חבר הכנסת מוטי יוגב, אבל ממש בקצרה.
יעקב מרגי: לאחר מכן חברת הכנסת תמר זנדברג ונשמע את האורחים.
מרדכי יוגב: קודם כל, ברשות יושב הראש, ברשות השר, אני מודה שהנושא יקר לכולנו ואני שמח בישיבה ואני מתנצל על זה שמחכה לי איזו שהיא קבוצה שאני מחויב אליה.
מרדכי יוגב: אני שמח שאנחנו מעלים את ירושלים על ראש שמחתנו ואני שמח גם בכל העשייה וגם במה שנאמר פה.
מרדכי יוגב: אני יכול לצרף לכם בחוויה מאחד מהכיוונים של ציוני הדרך שציינת.
מרדכי יוגב: זכיתי להיות ואני זוכה, גם משום שיש לי שם דוד מבוגר בקיבוץ שדות ים.
מרדכי יוגב: או הפנים שיש להם מחידוש המוזיאון של חנה סנש, זה פשוט לא להאמין.
מרדכי יוגב: וזה היה מקום שיכולת לראות בו סרט שחור לבן, אני מכיר אותו מילדותי.
מרדכי יוגב: ומאתמול, קבוצה של 40 גברים, שהיו כנראה במיצג שאני עוד לא הייתי בו, סיפר לי הבן שלי, שהיה שם – כולם יצאו בוכים מהמיצג של כפר עציון.
מרדכי יוגב: אז אני לא יודע מה יש בו, אבל זה מאתמול.
מרדכי יוגב: אז מחנה סנש, משדות ים, אני יכול לציין לכם.
זאב אלקין: אני אגב לא שאיבדתי יכולת מקצועית, אני בוורסיה הישנה הייתי מדריך סיורים.
זאב אלקין: עכשיו אני לא יכול להדריך שם, כי זה השתנה לחלוטין.
מרדכי יוגב: זה היה מרגש גם אז.
זאב אלקין: איבדתי פרנסה פוטנציאלית.
מרדכי יוגב: גם הבונקר של אז היה מרגש.
מרדכי יוגב: אני רוצה לדבר נקודה-נקודה.
מרדכי יוגב: אחד, אני שמח בתפיסת ירושלים רבתי שהעלה פה השר.
מרדכי יוגב: אני אשתדל לדבר איתך באופן אישי.
מרדכי יוגב: אני חושב שאנחנו נצטרך להעלות מחדש גם את השדולה שהייתה פעם וגם על המשמעויות של הזיקות השונות – מהתחבורתיות, שבעיני הנקודה הזאת היא ראשונית ואני מקיים על זה ישיבה גם אצלי ביום שלישי, אז אני אשמח במשהו להכין גם איתך כדי לקבל - - -
זאב אלקין: אנחנו כרגע לא מוכנים לזה.
מרדכי יוגב: אני יודע, אני יודע.
מרדכי יוגב: אבל המשמעות של ירושלים רבתי היא קריטית להיותה של ירושלים לא בלון אלחוט, אלא בירת ישראל, שהנגישות אליה היא רבה.
מרדכי יוגב: לא ארחיב בזה כלום כרגע, משום שהזמן קצר.
מרדכי יוגב: כפי שאמרתם, הזיקות הן רבות.
מרדכי יוגב: בראש ובראשונה זה התחבורה.
מרדכי יוגב: הדבר השני זה מזרח ירושלים.
מרדכי יוגב: ציינת כבר.
מרדכי יוגב: אין לי הרבה מה להוסיף, הן בחינוך, הן בתשתיות והן בתעסוקה ובחיבור.
מרדכי יוגב: זה באמת מחייב ואני חושב ואני חושב שצריך לשים את זה על תכנית רב שנתית, שצריך לשים לה כסף לכל שנה בסדרי העדיפויות של השכונות.
זאב אלקין: דווקא בתחבורה יש השפעות לא רעות, כלומר התחבורה הפנים ארצית.
מרדכי יוגב: לא, אני מחובר לתכנית אב לתחבורה במזרח ירושלים, מטרופולין ירושלים וכו'.
מרדכי יוגב: העיר העתיקה – ההבנה שצריך לחבר אותה כך שהנגישות שלה תהיה מכל צדדיה ולהגיע אליה וטבעות.
מרדכי יוגב: כפי שאני חיפשתי טבעת לעוטף ירושלים, צריך לחפש את הטבעת של עוטף העיר העתיקה.
מרדכי יוגב: בשעתו הייתה לנו תכנית בחברה לשיקום פיתוח הרובע.
מרדכי יוגב: אפשר לקחת אותה למקומות אחרים של חניון העיר העתיקה ו-400 מקומות בחניון שרקי, כך אני קורא לו, כי ספדי זה תכנית אחרת.
מרדכי יוגב: אתם יודעים על מה אני מדבר, תוך כניסה מתחת לשער דוד.
מרדכי יוגב: אני לא רוצה להאריך.
מרדכי יוגב: אני חושב שצריך לחשוב על זה, אבל עם הנגשה מכיוון דרום.
מרדכי יוגב: וכל נושא הר ציון שקשה לגעת בו.
מרדכי יוגב: אני חושב שזה קריטי לסיפור הזה.
מרדכי יוגב: קול ישראל מירושלים כבר אמרתם, אין מה להוסיף.
מרדכי יוגב: רק אני אומר ליושב הראש, זה נושא שגם בחינוך ובתרבות, אז יכול להיות שכן ראוי לקיים עליו דיון.
מרדכי יוגב: אנחנו כשדולה הבענו את קולנו – נחמן שי ואחרים.
מרדכי יוגב: תכניות חינוכיות – ופה אני כן בא לוועדה הזאת.
מרדכי יוגב: אני חושב שכן צריך להעצים את זה שכל ילד וילדה, כל נער ונערה, ואני מתכוון לגילאי חטיבות הביניים, בר בר מצווה, בת בת מצווה, ולגילאי התיכון משהו יותר רחב של יומיים מורשת.
מרדכי יוגב: זה צריך להיות בפק"ל הקבוע.
מרדכי יוגב: ירד.
מרדכי יוגב: צריך לשים אותו שם.
מרדכי יוגב: צריך לדרוש אותו.
מרדכי יוגב: צריך לבקש ממשרד החינוך את המודעות הזאת לכל בית ספר בוואוצ'ר שלו.
מרדכי יוגב: בשעתו דווקא ילדי אילת אמרו תנו לנו את הכסף לעלות ונעלה.
מרדכי יוגב: אבל אני מדבר על כל ילד, מכל מקום והתודעה היא הבסיס והביצוע והנגישות והתיירות הם הכלים אחר כך.
מרדכי יוגב: ולומר לסיום, אני חושבת שכוועדת חינוך יכול להיות שאנחנו יכולים גם להרים את הנושא של וגיבשתם את שנת ה-50 שנה - אנחנו פותחים אותה - לשחרורה של ירושלים, ולראות מה עוד ולתבוע גם את הנוהל שמבקש - - -
זאב אלקין: אגב, בהקשר הזה אני אעיר משהו.
זאב אלקין: אנחנו לא מופקדים על חגיגות החמישים לירושלים.
זאב אלקין: לקחה את זה על עצמה שרת התרבות, כיושבת ראש ועדת סמלים וטקסים.
זאב אלקין: אבל אנחנו כן רוצים לקדם, עדיף דרך החלטת ממשלה או בכל דרך אחרת, את כל הסיפור של מורשת מלחמת ששת הימים.
זאב אלקין: זה אירוע משמעותי בהיסטוריה של המדינה ובהחלט יש פה אתגר משמעותי.
זאב אלקין: כמשרד שעוסק במורשת ההיסטורית, אנחנו לא יכולים לעמוד בצד ובהחלט יש לזה כל מיני ביטויים.
זאב אלקין: למשל גבעת התחמושת.
זאב אלקין: זה הרי שערורייה שהם צריכים לעמוד כמו עני בפתח כל שנה ולחפש לעצמם פתרון.
זאב אלקין: אנחנו מנסים לקדם הצעת חוק להפוך אותם לתאגיד ממשלתי.
זאב אלקין: זה אתר היסטורי שהוא מזוהה הכי הרבה עם ששת הימים.
זאב אלקין: לא יכול להיות שמדינה תציין את ששת הימים והאתר הזה יהיה בסכנת סגירה כל שנה.
יעקב מרגי: אנחנו חייבים להמשיך.
יעקב מרגי: מוטי, קיבלת רשות כי אתה ממהר, אז אל תאריך.
יעקב מרגי: נשארה לי רבע שעה ויש לי עוד אורחים.
יעקב מרגי: אז חברת הכנסת תמר זנדברג.
תמר זנדברג: אני רוצה לציין את האווירה הרגועה ואולי אפילו החגיגית ששוררת כאן, מצריף בן גוריון ועד יום ירושלים.
תמר זנדברג: אני רוצה לנצל את ההזדמנות הזאת ולהפנות זרקור בהקשר של ירושלים אל שליש מתושבי העיר, שגרים במזרח ירושלים.
תמר זנדברג: ציינת את זה בסקירה מאד מפורטת ואני מתנצלת על האיחור.
תמר זנדברג: אני עודכנתי במה שהיה בתחילתה.
זאב אלקין: הדגשתי שזה אחד מהיעדים המשמעותיים שלנו.
יעקב מרגי: זה אחד היעדים שהוא מצר על כך שהוא לא מתוקצב.
זאב אלקין: שאין לנו מספיק כלים כדי לטפל בו כרגע.
תמר זנדברג: אני עודכנתי גם במה שהיה לפני שנכנסתי וגם ראיתי מה שהיה אחרי שנכנסתי, אבל אני רוצה להצביע לא רק על הפער בין הכוונות לבין מה שקורה בשטח, אלא גם לשאול.
תמר זנדברג: אולי לנצל את ההזדמנות לשאול אותך גם בתור אדם בכיר בממשלה ובכלל, בקביעת המדיניות השלטת בזמן האחרון - - -
זאב אלקין: אל תגזימי, אל תגזימי.
תמר זנדברג: לא, לא, אני לא מגזימה בכלל.
תמר זנדברג: ולשאול מה היא הכוונה של ממשלת ישראל לגבי מזרח ירושלים ואני אפרט.
תמר זנדברג: אני רוצה להתחיל קודם כל מהמצב הפיזי ואנחנו ראינו בטלוויזיה, גם השבוע, אני מבינה שהפרק השני ישודר השבוע, שאתה מכיר.
תמר זנדברג: היית בשטח יחד עם תכנית המקור של ערוץ 10.
זאב אלקין: תאמיני לי הייתי בשטח גם לפני תכנית המקור.
תמר זנדברג: והייתי לפני ואחרי, אין לי שום ספק.
תמר זנדברג: ולכן אתה מכיר את התשתית, את הביוב שזורם ברחובות, את הסמים, הפשע שמסתובבים לצד התושבים שלא נאכפים, את העובדה שאין חיבורי מים.
תמר זנדברג: את משרד הפנים שלא נותן שירותים.
תמר זנדברג: את שירותי המשטרה שלא ניתנים באזור.
תמר זנדברג: אני סיירתי בשבוע שעבר, הייתי בביקור בשכונת סילוואן וראיתי שם מציאות שהיא הרבה מעבר לתשתית ולהזנחה, מה שאנחנו קוראים.
תמר זנדברג: היא מצביעה על מדיניות ועל זה אני רוצה להתמקד ולשאול.
תמר זנדברג: תראה, בשכונת סילוואן – וזאת לא השכונה היחידה במזרח ירושלים – יש בה מדיניות שהיא הייתה לאורך הרבה שנים, אבל היא מאד הואצה, בפרט בשנה האחרונה.
תמר זנדברג: אולי אפשר לייחס את זה לממשלה הזאת, אולי גם לזאת שלפניה, אני לא יודעת.
תמר זנדברג: מדיניות של התנחלות בלב השכונה הזאת וגם אחרות.
תמר זנדברג: אני ספציפית מדברת על סילוואן, כי פשוט הייתי שם בשבוע שעבר.
תמר זנדברג: מדובר על איזה שהוא שיתוף פעולה בין מתנחלים בתוך השכונה, שמביאים אחר כך למדיניות של הריסות בתים לתושבי השכונה הוותיקים, לפחות עשרים שנים גרים שם.
תמר זנדברג: שיתוף פעולה בין אנשים בשטח, עמותות, משטרה וממשלת ישראל.
תמר זנדברג: אני סתם אתן לך דוגמא.
תמר זנדברג: דיברת, אדוני השר, על תכנית לימודים ישראלית, שזה מה שאחר כך ימנע מאותו צעיר ממזרח ירושלים להיות, ואני מצטטת – "חסום בהשכלה, חסום בתעסוקה".
תמר זנדברג: אני פגשתי את אותו צעיר.
תמר זנדברג: הרחוב שלו חסום על ידי רכב משטרתי.
תמר זנדברג: רכב של מתנחלים, סליחה, מאובטח על ידי המשטרה, שחוסם את הכביש לפעמים במשך שעות.
תמר זנדברג: אחרי שהבית שלו נתון לצו הריסה וכשהביוב עולה על גדותיו ויש תקלה ואותו אדם מתלונן לעירייה, למשטרה, למי שלא יהיה – התלונה שלא לא מטופלת, עד שהוא בא בתלונה למתנחל השכן שלו, שנמצא בית לידו, שהתנחל בבית של השכן שלו, שהבית שלו חסום למעבר והוא לא יכול להגיע לבית שלו עצמו ונאלץ להתגורר אצל קרובי משפחה.
תמר זנדברג: והוא מתקשר לעוזר של ראש העיר ולמפקד תחנת המשטרה, ואז נפתרת הבעיה.
תמר זנדברג: עכשיו, אני לא רוצה וזו ממש אנקדוטה קטנה.
תמר זנדברג: אפשר לצאת ממנה למצעד הדגלים, אפשר לצאת ממנה למה שהתפרסם רק היום בבוקר על פשיטות משטרתיות על בתים במזרח ירושלים לצורך איסוף מידע, בלי צווים ובניגוד לחוק.
תמר זנדברג: במזרח ירושלים, ושוב, זה לא רק הזנחה, קיימת מדיניות של התנחלות ויהוד - - -
תמר זנדברג: זה המשפט האחרון שלי.
תמר זנדברג: מדיניות של התנחלות ויהוד.
תמר זנדברג: אני לא רוצה להתייחס כאן לתכנית עיר דוד.
תמר זנדברג: אולי אני רק אזכיר במשפט.
תמר זנדברג: הייתי בסילוואן, ראיתי שם שהתושבים הגישו תכנית לאותה דרך המלך.
תמר זנדברג: ציינת כאן את עיר דוד ודוד המלך.
תמר זנדברג: יש היסטוריה מדהימה בירושלים.
תמר זנדברג: תושבים במזרח ירושלים הגישו תכנית לשביל המלך שלא כולל הריסות בתים ויעבור בחצרות הבתים שלהם, באופן שיכול להוות דוגמא ומופת לתיירות באירופה ובכל העולם.
תמר זנדברג: אני לא חושבת שיש עיירה מימי הביניים, וכאן אנחנו מדברים על אלפי שנים, שהייתה יכולה להתגאות בכזאת תיירות שעוברת בין הבוסתנים של התושבים ומציינת את ההיסטוריה המשותפת של המקום הזה.
תמר זנדברג: כרגע התכנית עומדת בפני הריסות בתים של אנשים שקנו אותם באופן חוקי לפני עשרות שנים, על מנת להרוס אותם ולהקים עליהם אתר מורשת והיסטוריה, באופן שמוחק חצי מההיסטוריה ומרומם חצי אחר.
תמר זנדברג: השאלה שלי היא מה התכנית – אני אגיד החזון – התכנית ארוכת הטווח.
תמר זנדברג: אפילו אני אגיד מילה גסה: מה התכנית המדינית של ממשלת ישראל - - -
יעקב מרגי: המשרד לענייני ירושלים.
תמר זנדברג: וספציפית למזרח העיר.
תמר זנדברג: אני אגיד לך למה אני שואלת - - -
יעקב מרגי: תמר, אנחנו לקראת סיום ואף אורח עוד לא דיבר.
תמר זנדברג: מאה אחוז, אני אסתפק בדברים האלה.
זאב אלקין: אני אתייחס.
יעקב מרגי: ממש בקצרה, אדוני.
זאב אלקין: בקצרה.
זאב אלקין: קודם כל מה התכנית המדינית של ממשלת ישראל לגבי ירושלים, זה מאד מאד ברור, לפחות של הממשלה הזאת.
זאב אלקין: הממשלה הזאת דוגלת באחדות של העיר בגבולותיה המוניציפאליים, ולכן אין ספק מה תשובתה ומה התכנית המדינית שלה לסילוואן או לכל שכונה אחרת.
תמר זנדברג: כרגע בשטח העיר נפרדת לגמרי.
זאב אלקין: אני אמרתי ואני חוזר ואומר ואמרתי את זה ציבורית בלא מעט הזדמנויות, שאני חושב שמזרח ירושלים הוזנחה במשך עשרות שנים.
זאב אלקין: יש שינוי במדיניות הזאת בשנים האחרונות.
זאב אלקין: אני לא מקשר את זה עם זה שאני הגעתי למשרד ירושלים, זה שינוי שהתחיל לפני.
זאב אלקין: יש גם שינוי בראייה העירונית.
זאב אלקין: ראש העיר הנוכחי כן פועל ומנסה לשנות את המציאות במזרח ירושלים, רק יש לו מעט מאד כלים לעשות את זה.
זאב אלקין: אני חושב שצריך לעשות הרבה יותר ממה שאנחנו עושים כרגע.
זאב אלקין: זה גבוה מאד בסדרי העדיפויות שלנו.
זאב אלקין: אין לנו מספיק כלים ומשאבים ישנם.
זאב אלקין: לגבי חלק מהדברים שאת הזכרת, למשל המשטרה.
זאב אלקין: העברנו רק עכשיו החלטת ממשלה שכללה תוספת וחיזוק של פעילות המשטרה במגזר הערבי.
זאב אלקין: אני התעקשתי והשר לביטחון הפנים תמך בעמדתי, שבמקביל לכ-1,200 שוטרים שיוקצו למגזר הערבי כולו בכל הארץ, תהיה תוספת של כמעט 1,200 שוטרים לירושלים, בעיקר למזרח ירושלים כדי לחזק את הנוכחות המשטרתית.
זאב אלקין: אני אגיד לך איך אני הגדרתי את היעד.
זאב אלקין: אמרתי את זה בזמנו לממלא מקום המפכ"ל, לבנצי, עוד לפני חצי שנה, כשהיה לנו ויכוח האם המשטרה נוכחת או לא נוכחת במזרח ירושלים.
זאב אלקין: אמרתי שבקטטה בין שני ערבים מזרח ירושלמים, כשאתם תטפלו בזה ולא תשלחו אותם למוכתר של הכפר, אז באמת אתם נוכחים.
זאב אלקין: כך זה בעיני.
זאב אלקין: זה בדיוק כמו בכל מקום אחר במדינת ישראל.
זאב אלקין: כך זה צריך להיות.
זאב אלקין: לכן בתחום הזה של המשטרה אני מקווה שיהיה שינוי משמעותי, כי המשרד לביטחון הפנים קיבל הקצאת תקנים ומשאבים לצורך זה.
זאב אלקין: יש המון תחומים אחרים שעוד אין משאבים.
זאב אלקין: למשל תשתיות פיזיות, את צודקת.
זאב אלקין: אני דיברתי על זה כאן.
זאב אלקין: אנחנו בקושי בקושי על העיר העתיקה, שזה כרטיס הביקור של המדינה ברובע המוסלמי, רחוב אחרי רחוב משנים את התשתית הפיזית.
זאב אלקין: צריך לעשות את זה במזרח ירושלים כולה, אבל זה סכומים אחרים לגמרי שצריך להשקיע אותם.
זאב אלקין: אני יכול להמשיך את הרשימה, אבל אני אגיד לך מה מפתיע אותי לפעמים.
זאב אלקין: למשל עכשיו, כשאני נאבקתי על להגדיל את ההשקעות במזרח ירושלים במסגרת התכנית הגדולה של 15 מיליארד שקלים של המגזר הערבי, את יודעת מי בא אלי וביקש להוריד את זה מסדר היום?
זאב אלקין: הרשימה המשותפת.
זאב אלקין: הם אמרו בוא תקשיב, מזרח ירושלים זה נושא אחר, למה להעביר לשם חלק מהכסף, זה למשהו אחר.
זאב אלקין: זאת אומרת שמהם קיבלתי ביקורת על זה שאני נאבקתי שכשהולכים להשקיע פה, יש אוכלוסייה ערבית שהיא הכי נפגעת מבחינת אם תסתכלי על הפערים במזרח ירושלים, ורק להכניס אותה באופן שוויוני לאחרים.
זאב אלקין: יש סעיפים של ההחלטה הזאת שהצלחתי, יש סעיפים שלא, אבל הופתעתי לחלוטין שדווקא משם, במקום לקבל תמיכה, קיבלתי הרבה בקשות לרדת מהעניין, למה אני מעלה את כל הסיפור הזה של מצבם של המזרח ירושלמים.
זאב אלקין: אז לכן בסדר העדיפויות שלי זה מאד מאד גבוה ואני אשמח לכל סיוע מהכנסת מול משרד האוצר, בדיוק כמו שעזרו ודחפו את התכנית הגדולה.
זאב אלקין: אני חושב שלמזרח ירושלים יש היום תכנית ממשלתית חמש שנתית, אבל היא קטנה מאד והיא לא מספיקה לגעת בקצה הבעיה.
זאב אלקין: צריך משהו הרבה יותר משמעותי אם רוצים להציג את מזרח ירושלים.
זאב אלקין: לגבי מה שקורה בסילוואן או עיר דוד, כל אחד מאיתנו יקרא את זה איך שהוא רוצה.
זאב אלקין: אני חולק על עצם המינוח.
זאב אלקין: אמנם בעיני מתנחלים זה לא מינוח מגונה – אני מתנחל גאה – אבל לקרוא לישראלי שרוכש בית במקום ההיסטורי של ירושלים המקראית מתנחל?
זאב אלקין: אנחנו פה נמצאים בשטח ריבוני של מדינת ישראל.
זאב אלקין: ערבי יכול לרכוש בית בפסגת זאב ועושה את זה, ויהודי יכול לרכוש בית בסילוואן, ותפקידה של משטרת ישראל זה לדאוג לשלומו גם של זה וגם של זה.
זאב אלקין: זה טיבה של העיר.
זאב אלקין: זאת עיר מעורבת, בעיקר היא בנויה משכונות שנכון שיהודים וערבים חיים ביחד, אבל יש שכונות שהם חיים אחד בתוך השני ויש מיעוט ערבי בשכונות יהודיות מסוימות ויש מיעוט יהודי בשכונות ערביות אחרות.
תמר זנדברג: כן, רק המיעוט הערבי בשכונות יהודיות חוטף מכות והמיעוט היהודי בשכונות ערביות מקבל אבטחה - - -
זאב אלקין: לא, ההורים שלי גרים ב - - -
תמר זנדברג: בקשר ישיר ל - - -
יעקב מרגי: אני באמת לא מתכונן לפתור את כל בעיית ירושלים בסקירה הזאת.
זאב אלקין: אם לא הייתי גר כמה שנים בפסגת זאב – אני אישית וההורים שלי גרים שנים בנווה יעקב, ואם לא הייתי מבקר בקניון שם, אז ברמה יומיומית, אז יכולת לספר לי על זה שחוטפים מכות.
זאב אלקין: כן, לפעמים יש.
זאב אלקין: כמו שגם יהודים, תאמיני לי, חוטפים יותר מכות כשבאים לעיר העתיקה.
זאב אלקין: קורה לצערי.
זאב אלקין: אבל כל מי שילך היום לקניונים בעיר יראה שיש שם אוכלוסייה מזרח ירושלמית – גם במלחה, גם בפסגת זאב, בהרבה מאד מקומות.
זאב אלקין: לכן זה הרבה יותר מורכב.
זאב אלקין: להגיד לך שכל הבעיות של היחסים בין שני חלקי האוכלוסייה בעיר פתורות?
זאב אלקין: חד משמעית לא.
זאב אלקין: אבל להגיד שדווקא היהודים מרגישים בטוח בשכונות ערביות בעיר והערבים מרגישים לא בטוח בשכונות יהודיות?