GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דניאלה פרידמן: לגבי התכנים שעליהם דיברתְ, אם זה הלוואות, אם זה השקעות, אם זה משכנתאות וכו', קודם כל, נבנתה תכנית לימודים חדשה, חדשה, היא עתידה להיכנס, אנחנו מקווים - - - מיושמת בטווח של שנה עד שנה וחצי הקרובות, התכנית הזאת היא רחבה יותר, היא לא תכנית של שלושים שעות, היא תכנית של ששים שעות, שיש בה מספר רחב של נושאים, אני אזכיר אותם בקצרה, קצת על כלכלה, כי אי אפשר להבין חינוך פיננסי בלי כלכלה, תקציב אישי, כסף, אמצעי תשלום, בנקים, הלוואות, חסכונות, שוק ההון ו- - -
<אליאב בטיטו: דנה, אני רק, מצטער שאני קוטע, רק עוד שאלה.
<אליאב בטיטו: ברור לנו שהתכנים הם חיוביים, השאלה היא אם יש לך נתון מדויק בכמה בתי ספר זה קורה בפועל, כי זאת הטענה, שזה לא קורה בהרבה בתי ספר.
<דניאלה פרידמן: אני אסביר למה זה לא קורה ולמה זה גם לא - - - .
<דניאלה פרידמן: התכנית הנוכחית שיש בה שלושים שעות, הוכנסה כפיילוט די בזהירות לתוך מערכת החינוך, מאחר - - - רחבה יותר של 60 שעות, אז החלטנו שאין טעם להכשיר את כל המורים לתכנית של שלושים שעות, שלא נמצאת על אותו בסיס ואז להתחיל עם התכנית החדשה, שכל דרך העבודה שלה היא שונה.
<דניאלה פרידמן: לכן אמרתי שאנחנו חושבים שתוך שנה שנה וחצי תיכנס התכנית הזאת לכלל המערכת, בינתיים מה שעשינו - - -
<קריאה: בינתיים זה רק פיילוט.
<דניאלה פרידמן: בינתיים כן, היא נמצאת ב-104 בתי ספר, צריך לזכור - - - יש השכלה כללית ואז פתאום בתי ספר לא יודעים מה לעשות, אז הוספנו ואיפשרנו לבתי הספר.
<דניאלה פרידמן: אני אוסיף עוד משהו, תכנית החינוך הפיננסי כמו שאנחנו רואים אותה, היא תכנית שחייבת להיות תכנית חובה.
<דניאלה פרידמן: תכנית חובה שלא בוחר אותה בית ספר רק עבור אוכלוסייה כזאת או אחרת של תלמידים, כי אז אחרים מפספסים את כל הזכות ואת כל היתרונות של התכנית.
<דניאלה פרידמן: בכל זאת, עד שתיכנס התכנית הזו, איפשרנו לבתי ספר שרוצים להכניס חינוך פיננסי, לא לכל השכבה, אלא לקחת וללמד חינוך פיננסי כתכנית של השכלה כללית ואז, בעצם, הרחבנו השנה את מספר בתי הספר שעוסקים בזה.
<דניאלה פרידמן: אני רוצה להוסיף משפט אחרון.
<דניאלה פרידמן: הנושא של חינוך פיננסי בכלל, הוא משהו רחב יותר, הוא לא מתחיל ומסתיים במערכת החינוך ולכן, הנושאים השונים שהזכרת אותם, חלקם אמורים להינתן, יש במשרד האוצר, אגף שנקרא אגף שוק ההון, האגף הזה אמור לבנות - - - על כל הנושא של חינוך פיננסי, לכלל אזרחי מדינת ישראל.
מירב בן ארי: האם הוא אחראי שתהיה תכנית חינוך?
מירב בן ארי: האם תכנית החינוך צריכה לבוא מן האוצר למשרד החינוך?
<דניאלה פרידמן: לא, זה אגף שאמור להסתכל על חינוך פיננסי לאורך כל מעברי החיים לכן, אמור להיות, יש כבר התחלה, אמור להיות לזוגות צעירים לקראת החתונה - - - חשבו על הרבנות או מקומות כאלה שבהם הם ידברו אתם קצת על משכנתאות ודברים כאלה, ולכל גיל וגיל, לתת את התכנים שהם חשובים בנושא הזה.
<דניאלה פרידמן: בנושא של דמוקרטיה אני רק אתפרץ ואומר, שאנחנו גם רואים חשיבות רבה לנושא הזה, והשנה, הדר הייתה בתוך ועדה שבנינו בתוך המשרד, שעוסקת בחינוך לדמוקרטיה ולאורח חיים דמוקרטי, מגיל צעיר ועד סוף י"ב.
<דניאלה פרידמן: זה לא יהיה בשיעורי אזרחות - - - גם המטרה היא בעצם לשמור את אורח החיים הבית ספרי כדי ליצור - - -
<אליאב בטיטו: האם יש כאן עוד נציג או נציגה שאנחנו מעוניינים שרוצים לדבר ואז נסכם?
<אליאב בטיטו: נעה ואז אתה.
<נועה הילזנראט: קוראים לי נעה היזנראט, אני גרה ב"קדימה".
<נועה הילזנראט: אני רוצה להתייחס לכמה נושאים שהעלו כאן חברי כנסת, אז קודם כל, לגבי המגזר הערבי והשפה הערבית, כרגע יש מצב שאין מספיק נציגות ערבית באופן יחסי למספר הנוער הערבי שיש בארץ אבל, כן, הבחירות הן דמוקרטיות והם לגמרי יכולים להיכנס אלינו.
<נועה הילזנראט: לידי יושב סמי שהוא נציג אצלנו והוא מהעדה הדרוזית ודיברנו הרבה על העניין הזה שאין מספיק חיבור ואין מספיק מודעות וכן, יש רתיעה מהשפה הערבית כרגע, גם בעקבות המצב הביטחוני והקמנו ביחד פרויקט שבדיוק נועד לעניין הזה, שנועד להפגיש את הנוער, שנועד לחבר, לגרום לאיזשהם מפגשים, לפחות רתיעה מהשפה הערבית ואני חושבת שאם כבר השפה הערבית, אם כבר לקדם את זה, אז אולי דווקא דרך חיבור של נוער ולא דווקא דרך לימוד בתיכון, כי לימוד בתיכון זה אומר שלומדים את זה על פני שפה אחרת או על פני מגזר אחר, ואני חושבת שאם דווקא דרך חיבור אז אולי דווקא לעודד ללמוד את השפה הערבית, זה יפחית את הרתיעה שיש, כי יש מצב בטחוני מאוד בעייתי כרגע, אי אפשר לבוא בתלונות על זה שיש רתיעה מהשפה, אז דווקא מהכיוון השני, שזה הכיוון של חיבור.
<נועה הילזנראט: האם אתה רוצה להוסיף על זה?
<סמי ביבאר: כן, אני גם רוצה להוסיף משהו.
<סמי ביבאר: אני סמי ביבאר ואני גם חבר מועצת התלמידים והנוער הארצית.
<סמי ביבאר: אני - - - כפר קטן ליד - - - .
<סמי ביבאר: אני רוצה להוסיף עוד משהו, הבעיה שאנחנו נתקלים בה תמיד היא, שיהודים לא נתקלים בדרוזים ודרוזים לא נתקלים ביהודים, עד הצבא.
<סמי ביבאר: אם אני אשאל יהודי: האם אתה מכיר דרוזי?
<סמי ביבאר: יהודי שהוא לא פה, כי הרוב פה מכירים אותי מהמועצה אז הם יגידו: כן, אבל מי שלא כאן יגיד: אני מכיר דרוזי מהצבא וזה לא כל כך מחמיא לי אם אתה מכיר רק מישהו שהיכרת בצבא, כי הדרוזים יודעים באחוז - - -
יעקב מרגי: אני במקור תושב באר שבע, בדרום.
יעקב מרגי: כשהייתי שואל את החבר'ה בצבא או בעבודה או בכל מסגרת, היו אומרים לי: אתה מבאר שבע?
יעקב מרגי: אתה יודע, כשעשיתי מילואים נסעתי לבאר שבע.
יעקב מרגי: אני מבין את התחושה שלך.
<סמי ביבאר: אנחנו רוצים עכשיו להפגיש בין הנוער הדרוזי לנוער היהודי ולתת להם ליצור שיח עוד לפני הצבא, להכיר אנשים וחברים לחיים ולא רק בצבא.
<אליאב בטיטו: עוד נציגים שרוצים לדבר – יהיה דיון בוועדה לזכויות הילד, שם תוכלו לדבר, פשוט אנחנו ממש קצרים בזמן.
<אלכס שפרלינג: אני רוצה להתייחס לנושא ההסעות.
<אלכס שפרלינג: אני אלכס שפרלינג, אני ממונה על ביקורת הסעות במשרד החינוך.
<אלכס שפרלינג: קודם כל אני רוצה להזכיר שאלפי תלמידים בכיתות י"א, י"ב, כן מוסָעים וכן נהנים מאיזשהם החזרים והסעות, בתנאי שאין מסגרת חינוכית בישוב שבו הם מתגוררים.
<אלכס שפרלינג: אכן, באמת, ישנם המון תלמידים בכיתות י"א, י"ב, שאינם נהנים מההטבה הזאת אבל, כמו שהוזכר כאן, מדובר באיזושהי בעיה תקציבית, אנחנו מאוד מקווים, זה נמצא בדיונים מול האוצר ואנחנו מקווים שזה ייפתר.
<אליאב בטיטו: שיהיה בהצלחה - - -
מירב בן ארי: כן, לשמור על העניין הזה של ההסעות של י"א, י"ב ותעקבו אחרי זה.
<אליאב בטיטו: אנחנו דיברנו על זה עם המנכ"לית, נפגשתי אתה לפני משהו כמו חודשיים, דיברנו אתה על זה, היא אמרה שיש בעיה של תקציב והיא לא הייתה כל כך מודעת לנושא הזה, עכשיו הנושא הזה עלה לטיפול ואני מקווה שהוא ייפתר.
<אליאב בטיטו: אנחנו נעשה סבב תגובות ממש מהיר על מנת לסכם את הדיון.
<אליאב בטיטו: לגבי חינוך תעבורתי שחברת הכנסת נורית קורן הזכירה קודם, חשוב לי להגיד שאנחנו גם בנושא הזה בדיון עם מנכ"לית משרד החינוך, נפגשנו אתה על הנושא הזה ויש עכשיו רעיון לבנות תכנית חדשה, של כל החינוך התעבורתי בבתי הספר, כשבסופו של דבר, ניגש גם לתיאוריה במסגרת החינוכית.
<אליאב בטיטו: לגבי הבריונות ברשת, כמובן שאנחנו מטפלים בנושא הזה, עשינו גם קמפיין עם עמותת "הכפתור האדום" מי מכם שמכיר, לאחר מכן עם נעמ"ת ואז גם ראינו שצריך לפנות אל הגיל היותר צעיר וייצרנו אפילו קמפיין עם הפסטיגל, שזה היה בעיקר לבתי הספר היסודיים וחטיבות ביניים, שאני בטוח שכולם מבינים את המשמעות של אירוע תרבות שכזה, שעסק בנושא ה'שיימינג'.
<אליאב בטיטו: לגבי כישורי חיים, מאיה כאן הציגה את הנושא.
<אליאב בטיטו: הדרישה שלנו ויותר נכון הבקשה שלנו, היא לבוא ולהרחיב את זה לכמה שיותר בתי ספר ולאו דווקא התכנים עצמם, כי אני בטוח שאתם שוקדים על המדוכה ועושים את המקסימום כדי שהתכנים יהיו מצוינים ביותר.
<אליאב בטיטו: לגבי הנושאים שהעלו חברי הכנסת מסעוד גנאים ואחמד טיבי, במועצות התלמידים והנוער שותפים נציגים מהמגזר הערבי ואת זה חשוב לי להדגיש, בצורה הכי מודגשת שיש, יש לנו נציגים מהמגזר הערבי ויש לנו מהדרוזי ויש לנו מהבדואי ומכל רובד ורובד בחברה הישראלית, אפשר לראות רק סביב השולחן הזה את המגוון הרחב ואנחנו באופן כללי, לא סתם בחרנו את הנושא דמוקרטיה, אלא כדי לקדם את זה וזה גם מה שאנחנו עושים, אם זה גם במפגשים שאנחנו נותנים מקום לכולם.
<אליאב בטיטו: לגבי הקפיטריות – ובזה אני ממש אסיים, אנחנו מתחייבים – ועירית לא כאן, אנחנו מתחייבים שאנחנו נעשה את המקסימום על מנת לבוא ולדרוש את זה מהקפיטריות אבל, חשוב לנו להדגיש שזה עסק פרטי, זאת אומרת שזה לא לבוא ולדבר עם מנהל בית הספר, כי זה עסק פרטי והמוכר יכול להגיד: אתם יכולים להחרים אותי אבל זה פחות יהיה אכפת לי, אני אמצא את הלקוחות שלי, כי אנחנו קהל שבוי ואם אנחנו רוצים לפתור את זה אז אנחנו חייבים לעשות את זה על ידי חקיקה ועל ידי גיבוי שלכם, המבוגרים.
יעקב מרגי: כדי שלא יאמרו שבאנו, 'שחררנו קיטור' ולא לקחנו ולא עשינו שום דבר פרקטי אז יש סיכום לדיון.
יעקב מרגי: הועדה מודה ליושב ראש הכנסת על היום החשוב הזה לציון 'כנסת צעירה' ועל הזכות שניתנה לוועדה, לקיים דיון בנושא שיח פתוח בתחום החינוך.
יעקב מרגי: הועדה שמחה לשמוע על המסרים החינוכיים והערכיים שהם חלק מתכנית העבודה של מועצת התלמידים והנוער הארצית.
יעקב מרגי: הועדה שמעה מחברי מועצת התלמידים והנוער הארצית על הצורך בלימודים שיעניקו כישורי חיים, כגון חינוך פיננסי וחינוך לשוויון מגדרי.
יעקב מרגי: חברי מועצת התלמידים והנוער הארצית קוראים לחברי הכנסת ולממשלה, ליישם את תכנית השר לתיקצוב דיפרנציאלי בחינוך, ככלי לצמצום פערים וכן לחוקק את החוק שיגביל את המחירים במזנונים בבתי הספר, שיביא למניעת הפקעת מחירים.
יעקב מרגי: אני שוב מודה לכם.
יעקב מרגי: כל פעם שאתם מצטרפים לדיונים זו חוויה.
יעקב מרגי: אני חייב, לא לסיכום אבל אני מצר, שכשיש ימים שמיועדים לסגלי ההוראה וצוותי ההוראה, אז נציגי מועצת התלמידים נוכחים כאן, אבל כשיש יום 'כנסת צעירה' אז נציגי הסתדרות המורים כדרכם בקודש, נעדרים מהדיונים בוועדה, זה קצת לא נעים.
יעקב מרגי: היום 22 בפברואר 2016, י"ג באדר א', תשע"ו.
יעקב מרגי: הנושא על סדר היום הוא מחסור באקדמאים בתחומי ההנדסה ביוזמתו של חבר הכנסת רוברט אילטוב.
יעקב מרגי: הוא הודיע לי מראש שיהיה לו קשה להגיע היום בשעה כזו אז אנחנו נפתח את הדיון ונייצג אותו נאמנה.
יעקב מרגי: אני אפתח את הדיון, נצלול לתוכו ואני מראש מודיע שתוכננה מראש פגישה אחרת, אז חבר הכנסת עודד פורר יחליף אותי.
יעקב מרגי: ידוע שסוגיית אנשי המקצוע בתחומי הטכנולוגיה, כל החינוך הטכנולוגי במדינת ישראל לוקה בחסר בשנים האחרונות, ותמיד אנחנו יודעים לומר שגל העלייה משנות התשעים הביא אתו כוח אדם איכותי בתחום הטכנולוגי ותרם מה שתרם אבל, אנחנו יודעים היום, שגם המשאב הזה הולך ומידלדל בגלל מצוקת הגיל וגילאי פרישה.
יעקב מרגי: במקביל אנחנו ערים לכך – בכל אופן לפי טענת המציע, שמספר הסטודנטים והאקדמאים בתחום ההנדסה הולך ומתמעט, או שנמצא במצב סטטי וזה נשען גם על פניותיהם של תעשיינים רבים.
יעקב מרגי: לכן אנחנו ננסה לקדם את פני הרעה, עד כמה שידינו מגעת.
יעקב מרגי: יכול להיות שתאמרו לי שזה "לא כצעקתה" ושבשנים האחרונות המגמות השתנו, כי עד 2011 המגמות לא היו מעודדות ולא מבשרות טובות בתחום מקצועות ההנדסה.
יעקב מרגי: אני הייתי רוצה לשמוע את נציג משרד החינוך ואחר כך נעלה אל ההשכלה הגבוהה, כי אם אין גדיים אין תיישים.
יעקב מרגי: משרד החינוך, בתחום החינוך הטכנולוגי, תן לנו סקירה.
<יגאל דור: יגאל דור מן החינוך הטכנולוגי.
<יגאל דור: משרד החינוך בהקשר הזה עשה תכנית שנקראת עתודה מדעית טכנולוגית, כדי לחשוף את התלמידים כבר בכיתה ז' לטכנולוגיה, כדי שבהמשך - - -
יעקב מרגי: דבר למיקרופון כי הדברים לא נשמעים.
<יגאל דור: משרד החינוך יצא - - -
<יגאל דור: שמי יגאל דור, אני ממינהל מדע וטכנולוגיה, קשור לחינוך הטכנולוגי.
<יגאל דור: משרד החינוך בהקשר הזה פועל בתכנית שנקראת עתודה מדעית טכנולוגית.
<יגאל דור: התכנית הזו פועלת כבר מכיתה ז', עם תלמידים שאנחנו חושפים אותם לכל התחום של הטכנולוגיה, רובוטים, אלקטרוניקה, מכונות וכו'.
<יגאל דור: בהמשך אנחנו עובדים עם התלמידים היותר טובים.
<יגאל דור: החינוך הטכנולוגי נחלק לשלוש רמות.
<יגאל דור: ברמה הראשונה יש לנו הסמכות, שבה אנחנו עובדים ברמה היותר נמוכה.
<יגאל דור: הרמה השניה היא עם טכנאים והנדסאים והרמה השלישית היא בעצם עם החבר'ה שאנחנו מייעדים אותם להנדסה בכל המגמות העיליות, שהן הנדסת תוכנה, אלקטרוניקה, מכונות, ביו-טכנולוגיה, הנדסית-מדעית וכו'.
יעקב מרגי: האם יש את השלב של ההסמכות בחינוך?
<יגאל דור: כן, עכשיו אנחנו עובדים על זה אבל זה ברמה הנמוכה ביותר.
<יגאל דור: אם ניקח את מגמת אלקטרוניקה אז הוא תמיד יוצא עם תעודת חשמלאי.
<יגאל דור: ברמה השנייה הוא יוצא עם תעודת טכנאי הנדסאי וברמה השלישית אנחנו מייעדים את החבר'ה האלה להיות עם חמש יחידות מתימטיקה, חמש יחידות אנגלית, חמש יחידות פיזיקה וחמש יחידות של המקצוע.
<יגאל דור: החבר'ה האלה הולכים בסופו של דבר להנדסה.
<יגאל דור: אנחנו רואים שיפור וגידול במספר התלמידים בשנים האחרונות, בבתי הספר שאנחנו פועלים בהם.
<יגאל דור: מעבר לזה יש עכשיו את תכנית השר, שמגדילה את חמש היחידות במתימטיקה בכל בתי הספר ואנחנו מייעדים את אותה אוכלוסייה ללכת לתחומי ההנדסה.
<יגאל דור: דבר שני שאנחנו עושים הוא דווקא ללכת בחלק - - - אנחנו אחראים גם על הנושא של י"ג, י"ד שזה טכנאים והנדסאים, שם אנחנו פועלים לאקדמיזציה של התכנים, כדי שבסופו של דבר אותו טכנאי- הנדסאי, שייצא ללימודי השכלה גבוהה, תהיה קרדיטציה על מה שהוא למד.
יעקב מרגי: כמה תלמידים בכל שנה יש במסלולי י"ג, י"ד?
<יגאל דור: אין לי את המספרים, את הנתונים פה, מי שאחראי על זה אצלנו הוא אסף מנוחין, אני יכול להמציא את זה.
יעקב מרגי: חשוב מאוד.
<יגאל דור: אני יכול להמציא את זה אבל זו לא האוכלוסייה של הנדסה.
<יגאל דור: י"ג י"ד הן לא לאוכלוסייה של הנדסה.
יעקב מרגי: אני יודע שזה טכנאי-הנדסאי, אני יודע.
יעקב מרגי: אתה בעצמך אמרת: אנחנו פועלים להכניס תכנים אקדמאיים כדי לתת להם את - - -
<יגאל דור: בהמשך, שתהיה קרדיטציה במוסדות להשכלה גבוהה.
יעקב מרגי: לשם אנחנו חותרים כולנו ולכן התחלתי אתך, כמסלול ממריא.
יעקב מרגי: הם אתה יכול לומר לי אם זו מגמה שהולכת וגדלה?
<יגאל דור: כן.
<יגאל דור: בכיתות י"ג וי"ד המגמה הולכת וגדלה, אני יכול עכשיו באמצעות s.m.s.
<יגאל דור: להמציא לוועדה את המספרים.
יעקב מרגי: תוך כדי הדיון תבדוק את זה.
יעקב מרגי: אני בשלב זה אעביר את הניהול של הוועדה לחבר הכנסת עודד פורר, בסוף הדיון, יכול להיות שאני אחזור ואז נעשה סיכום.
יעקב מרגי: (היו"ר עודד פורר)
עודד פורר: מי נמצא כאן מן המל"ג?
עודד פורר: מירב?
<מרב שביב: סמנכ"לית תכנון ומדיניות.
עודד פורר: אני אשמח לקבל ממך סקירה לגבי נושא ההכשרות בהנדסה ולגבי השאלה כמה מהנדסים יוצאים למשק כל הזמן.
עודד פורר: בשדולה האחרונה שהייתה, שדולת ההייטק, דיבר שם יושב ראש איגוד חברות תעשיות האלקטרוניקה, והוא דיבר על מחסור ב-10,000 מהנדסי אלקטרוניקה, אז הייתי רוצה לקבל סקירה לגבי הנושא הזה ועל השאלה כמה מהנדסים נקלטים בשוק בכל שנה.
<מרב שביב: קודם כל היינו שותפים לוועדת יוג'ין בזמנה, אנחנו מודעים לנושא הזה כבר מספר שנים ופועלים בנושא.
<מרב שביב: מבחינת התעשייה, הצרכים שאנחנו מבינים אותם הם צרכים שמייעדים אותם בעיקר לבוגרי אוניברסיטאות ולכן, עיקר המיקוד שלנו בתכניות השונות הוא הגדלת היקף הסטודנטים והבוגרים במקצועות ההנדסה ומדעי המחשב באוניברסיטאות, למרות שגם במכללות ואני אציין בהמשך, אנחנו גם פועלים בתחום הזה.
<מרב שביב: קודם כל, לשאלה שלך מבחינת היקפים, אז מבחינת בוגרים אנחנו מדברים היום קודם על סדר גודל של 8,600 בוגרים במקצועות ההנדסה ומדעי המחשב, כשזה בערך - - -
עודד פורר: לכל שנה?
<מרב שביב: לכל שנה, בוגרים, כשבערך מחצית הכמות הזו היא ייצור של האוניברסיטאות, בערך 4,000 יוצאים מן האוניברסיטאות השונות.
עודד פורר: כשאת אומרת בוגרי הנדסה, זה כל מקצועות ההנדסה.
<מרב שביב: כל מקצועות ההנדסה ואני אפילו - - -
עודד פורר: האם תוכלי לתת איזשהו פילוח בהקשר הזה, כמה מהם הם באלקטרוניקה, כמה בהנדסת בנין, כמה בהנדסה אזרחית?
<מרב שביב: שנה א', רק חשמל ואלקטרוניקה, בשנה א' באוניברסיטאות אנחנו מדברים על 1,500.
<יהודית גידלי: כמה מהם מסיימים?
<מרב שביב: דיברתי על הבוגרים.
<מרב שביב: הבוגרים הם כ-4,000 למדעי המחשב והנדסה, בערך משהו כמו 2,000, חצי- חצי בערך הנדסה ומדעי המחשב, אם תרצו את הנתונים המדויקים אנחנו נעביר לכם אותם.
עודד פורר: כולל המכללות?
<מרב שביב: לא, אני דיברתי כרגע על האוניברסיטאות.
עודד פורר: שניה, אני רוצה למקד גם את הדיון שלנו וגם את הכיוון שחבר הכנסת אילטוב ביקש.
עודד פורר: אנחנו מדברים על נושאי ההייטק.
עודד פורר: כשאנחנו מדברים על נושאי ההייטק, אז מן הסתם, מהנדס בנין – שזה חשוב וגם שם יש מחסור, אגב, זה סיפור אחר, זה שיש מחסור במהנדסים אזרחיים זה סיפור אחר, אבל אנחנו מדברים על מהנדסי חשמל ואלקטרוניקה.
עודד פורר: כמה מהנדסי חשמל ואלקטרוניקה מסיימים בשנה?
<מרב שביב: סטודנטים להנדסת אלקטרוניקה ומחשבים, בסך הכול לומדים לתואר ראשון 5,854.
<מרב שביב: סך הכול תואר שני - - -
עודד פורר: אבל זה לכל השנים.
<מרב שביב: לכל השנים.
<מרב שביב: ובערך רבע מזה מתחילים בשנה.
עודד פורר: כמה בוגרים בשנה?
<מרב שביב: סליחה, לא, זה לשנה.
עודד פורר: בכל שנה נקלטים 5,800 סטודנטים לתואר ראשון.
<מרב שביב: כן, להנדסת אלקטרוניקה ומחשבים ועוד בערך 1,000 לתואר השני.
עודד פורר: כמה מסיימים יש לנו בשנה?
<מיכל גלברט: הנתונים האחרונים - - -
<מרב שביב: אין לי את ההפרדה בין - - -
<מיכל גלברט: לי יש את ההפרדה - - -
עודד פורר: מי גבירתי?
<מיכל גלברט: מיכל גלברט מאגף התקציבים ממשרד האוצר.
עודד פורר: את אומרת שבכל שנה מסיימים 5,200 סטודנטים להנדסה במדעי המחשב.
<מיכל גלברט: זה המצב הנוכחי עד היום בעקבות תכנית שתיכף מירב תפרט עליה, אז אנחנו בעצם מרחיבים את מספר הסטודנטים, את מספר הנקלטים לשנה א' בתחומים הרלבנטיים, שהם הנדסת אלקטרוניקה – שזה למעשה, חשמל, מדעי החשב, הנדסת מחשבים - - -
עודד פורר: כמה מתוכם זה אלקטרוניקה וכמה מתוכם זה מחשבים?
<מיכל גלברט: מדעי המחשב 2,000 בוגרים בשנה, סך הכול במערכת.
<מיכל גלברט: רק מדעי המחשב זה 2,000.
<מיכל גלברט: כל התחום של הנדסה הוא קצת למעלה מ-6,000 אז קצת פחות מ-6,000 - - -
עודד פורר: הנתונים לא מסתדרים לי, אני מצטער.
<מרב שביב: למה?
עודד פורר: בהתחלה דיברתם על 8,000 בוגרי הנדסה.
<מרב שביב: בסך הכול הנדסת מדעי המחשב.
עודד פורר: בואו ניקח את ה-8,000 האלה ונפרק אותם.
עודד פורר: מתוך ה-8,000 האלה כמה הם מהנדסי אלקטרוניקה, כמה מהם מדעי המחשב וכמה מתוכם במקצועות אחרים?
<מרב שביב: בסך הכול, כ-2,000 מדעי המחשב, קצת יותר מ-5,000 הם בהנדסת חשמל ואלקטרוניקה והיתר הם בשאר המקצועות.
עודד פורר: זאת אומרת, בסך הכול, כאלף מהנדסים אחרים, אלף מהנדסים אזרחיים, אלף מהנדסי בנין?
<מרב שביב: כן, הנדסת בנין, שזה לא תחום מאוד גדול.
<מרב שביב: כן, סדר גודל.
עודד פורר: מתוכם כמה באוניברסיטאות?
<מרב שביב: בערך 50% מזה, בערך חצי מזה.
עודד פורר: איך זה מסתדר עם הנתונים של האוצר, שדיברו על 5,000 בוגרים של מדעי המחשב ואלקטרוניקה.
<מרב שביב: זה מה שאמרתי עכשיו.
עודד פורר: לא, את אמרת 5,000 אלקטרוניקה ו-2,000 מדעי המחשב.
<מרב שביב: האם יכול להיות שאנחנו מדברים על שנים שונות?
<מרב שביב: אני מדברת על 2014.
עודד פורר: ראו, זה לא נראה לי כזה נתון מסובך לקבל אותו מהאוניברסיטאות.
<נינה אוסטרוזיקו: אולי אני - - -
<נינה אוסטרוזיקו: מי גבירתי?
<נינה אוסטרוזיקו: קוראים לי נינה, אני מרכזת בתחום תיקצוב האוניברסיטאות בות"ת.
<נינה אוסטרוזיקו: כשאנחנו מדברים על נתונים, אז לקחנו את הנתונים - - - זה הכי עדכני.
<נינה אוסטרוזיקו: נפריד כרגע בין אוניברסיטאות למכללות, אז כשאני מדברת על הנדסה זה כולל גם הנדסת אלקטרוניקה ומחשבים וגם מערכות מידע, אז סך הכול באוניברסיטאות יש לנו בתשע"ה, סך הכול סטודנטים שבמערכת 6,325, ומזה סטודנטים שמתחילים - - -
עודד פורר: רגע, רגע, אני חייב לומר שזה קצת מבלבל.
עודד פורר: מצד אחד יש 8,000 בוגרים בשנה וסך הכול סטודנטים 6,000.
<נינה אוסטרוזיקו: אני אסביר.
עודד פורר: לא יכול להיות שיש בשנה 8,000 בוגרים בהנדסה ושבסך כל השנים א,ב,ג,ד, יהיו 6,000 סטודנטים, זה לא מסתדר.
<נינה אוסטרוזיקו: כשמירב דיברה - - -
<מרב שביב: במדעי המחשב - - -
<נינה אוסטרוזיקו: כשדיברת על 8,000 דיברת על סך הכול סטודנטים במערכת, גם במכללות וגם באוניברסיטאות.
<נינה אוסטרוזיקו: כשדיברת - - -
עודד פורר: מה את מציגה עכשיו, אילו נתונים?
<נינה אוסטרוזיקו: אני מציגה נתונים לפי האוניברסיטאות בלבד, כי אני רוצה להראות לך נתונים עדכניים לשנת תשע"ה.
עודד פורר: כשאת מדברת על מספר סטודנטים אז את מדברת בסך הכול על כל השנים.
<נינה אוסטרוזיקו: כל השנים.
<נינה אוסטרוזיקו: ועל זה אני רוצה להגיד לכם כמה שנה א' מתוך זה, כי יש לנו תכנית חדשה ששמה דגש על הסטודנטים הנקלטים.
עודד פורר: כמה שנות לימוד זה?
עודד פורר: ארבע שנים?
<נינה אוסטרוזיקו: ארבע שנים ובמדעי המחשב שלש שנים.
<נינה אוסטרוזיקו: הנתונים לשנת תשע"ה, אולי אציג לכם גם השוואה בין תשע"ד לתשע"ה, כדי שתראו את ההבדלים.
<נינה אוסטרוזיקו: בהנדסה, שזה מערכות מידע וגם הנדסת אלקטרוניקה וחשמל, בשנת ע"ד היו באוניברסיטאות סך הכול 6,000 סטודנטים ובתשע"ה זה גדל ל- 6,325.
<נינה אוסטרוזיקו: מתוך זה שנה א' בשנת ע"ד היו 1,567 סטודנטים וב-ע"ה הגענו כבר ל-1,645 סטודנטים לשנה א'.
<נינה אוסטרוזיקו: זה בהנדסת אלקטרוניקה ומחשבים, כי הם נכנסים אצלנו תחת תעריף אחד וגם הנדסת מערכות מידע.
<נינה אוסטרוזיקו: לגבי מדעי המחשב, שזה תחום נוסף, ב-ע"ד סך הכול סטודנטים במערכת היו כ-6,004 וב-ע"ה 6,277, אנחנו רואים פה את הגידול.
<נינה אוסטרוזיקו: מתוך זה, בשנה א', ב-ע"ד היו כ-1,704 ובע"ה זה עמד על 1,789.
<נינה אוסטרוזיקו: אתם תראו שזה בעצם תוצאות של התכנית שמופעלת בשיתוף פעולה עם משרד האוצר.
<נינה אוסטרוזיקו: על מכללות אני כרגע לא אדבר כי התכנית הזו מיועדת ספציפית לאוניברסיטאות.
<נינה אוסטרוזיקו: אני אסביר מה התכנית הזאת.
עודד פורר: האם מישהו יכול לתת לי את אותם הנתונים לגבי המכללות?
<נינה אוסטרוזיקו: כן, אני יכולה גם לגבי המכללות.
עודד פורר: כמה סטודנטים להנדסה היו בשנת תשע"ה במכללות?
<נינה אוסטרוזיקו: אני אגיד לך בין ד' ל-ה', להשוואה.
<נינה אוסטרוזיקו: במכללות סך הכול סטודנטים שזה הנדסת מחשבים, אלקטרוניקה ומערכות מידע, היו 8,031.
עודד פורר: בתשע"ה?
<נינה אוסטרוזיקו: כן.
<אורה חכם: זה רק במכללות או כולל?
<נינה אוסטרוזיקו: זה רק מכללות כרגע.
<אורה חכם: להוסיף את זה?
<נינה אוסטרוזיקו: כן, להוסיף, אני עושה את ההפרדה כדי לא להתבלבל.
<נינה אוסטרוזיקו: בשנת ע"ה יש ירידה קטנה שזה עומד על 7,983.
<נינה אוסטרוזיקו: זה סך הכול סטודנטים במערכת.
<נינה אוסטרוזיקו: למרות זה, בשנה א', מתוך זה שנה א', בשנת ע"ד עמד על 2,115 סטודנטים וב-ע"ה אנחנו רואים 2,223 סטודנטים שמתחילים ללמוד.
עודד פורר: זה כולל הנדסת מחשב, הנדסת אלקטרוניקה וחשמל.
<נינה אוסטרוזיקו: הנדסת מחשבים, אלקטרוניקה ומערכות מידע.
<נינה אוסטרוזיקו: עכשיו אני אעבור למדעי המחשב כי זה שלש שנים ועשיתי הפרדה.
<נינה אוסטרוזיקו: במכללות, ע"ד, היו סך הכול 5,580, ב-ע"ה אנחנו רואים עלייה וזה עומד על 6,177, מתוך זה בשנה א' סטודנטים שנקלטים לשנה א', ב-ע"ד 1,837 סטודנטים ובע"ה 2,111.
<נינה אוסטרוזיקו: אנחנו רואים פה גם את הגידול אבל זה אומר גם משהו אחר.
עודד פורר: האם את יכולה לתת לי את המספרים של הסטודנטים במינהל עסקים?
עודד פורר: בהערכה?
<נינה אוסטרוזיקו: הערכה.
<נינה אוסטרוזיקו: אני - - -
עודד פורר: השאלה הבאה תהיה על משפטים.
עודד פורר: בהערכה, לא מספר מדויק.
<נינה אוסטרוזיקו: אני חושבת שזה הרבה יותר, קרוב בטח לעשרת אלפים אבל אני - - -
עודד פורר: האם את יכולה לבדוק את זה ב s.m.s.?
<נינה אוסטרוזיקו: אני יכולה.
עודד פורר: תבדקי, בבקשה, גם מכללות, עם אוניברסיטאות.
<מרב שביב: 300 סטודנטים למשפטים.
עודד פורר: מה שאת מדברת עליו הוא האוניברסיטאות?
<מרב שביב: לא, סטודנטים לתואר ראשון במערכת ההשכלה הגבוהה, זה בתשע"ד.
<מרב שביב: 8,300 משפטים, 11,600 שהם - - -
עודד פורר: שזה גם האוניברסיטאות וגם מכללות?
<מרב שביב: 8,300 במשפטים, 11,600 עסקים וניהול.
עודד פורר: עוד פעם, זה סך הכול הסטודנטים, שנים א, ב, ג ביחד?
<מרב שביב: תשע"ד.
<מרב שביב: זו לא השנה הזו, אין לי כאן את הנתון המעודכן אבל סביר להניח שזה קצת יותר.
עודד פורר: איך אתם מתמודדים – והשאלה הזו מופנית למשרד האוצר, איך אתם מתמודדים עם זה שבאה תעשיית ההייטק, שכולנו מהללים אותה ומדברים עליה כעל "הקטר של המשק" ואומרת: רק בתחום האלקטרוניקה חסרים לי עכשיו 10,000 מהנדסים.
עודד פורר: זאת אומרת שבכל שנה, אם אני מתייחס למהנדסי- האלקטרוניקה, אז במקרה הטוב, הם מקבלים 3,500 בוגרים בשנה, במקרה הטוב.
עודד פורר: כמובן שזה פער שאי אפשר לסגור אותו כי כל שנה הם צריכים יותר, היום הם צריכים 10,000 והם בחוסר של 6,500, בשנה הבאה הם בחוסר נוסף.
<מיכל גלברט: קודם כל אני אציין שאנחנו שותפים ואנחנו לא רק שותפים אלא גם מקדמים.
<מיכל גלברט: זה אחד הנושאים שהם נושאי הליבה ואנחנו כמשרד האוצר, יכולים גם לרכז את הדברים, כי אנחנו בקשר שוטף גם עם הות"ת, גם מול המל"ג, גם מול משרד הכלכלה שיושבת פה נציגה שתיכף תציג ומשרדים נוספים, שכולם ביחד מרוכזים כדי לטפל במחסור הזה, וזה בהמשך לוועדת יוג'ין שהייתה ולאחר מכן דוח של ועדה בראשות מיכל צוק, המשנה למנכל משרד הכלכלה.
<מיכל גלברט: יצאנו בכמה תכניות, אחת מהן היא תכנית לתימרוץ דרך הות"ת שבעצם מתקצבת בתעריף כפול כל סטודנט במקצועות הנדרשים.
<מיכל גלברט: והכל תקציב תוספתי של משרד האוצר.
עודד פורר: מה זאת אומרת?
<מיכל גלברט: היום כל מוסד, עבור כל סטודנט, מקבל תקציב מסוים מעוגת התקציב של הות"ת.
עודד פורר: את מדברת רק על המוסדות האוניברסיטאיים או רק מכללות?
<מיכל גלברט: התקציב הוא תקציב ההוראה והוא לכל סטודנט באשר הוא, אם זה במכללה ואם באוניברסיטה.
<מיכל גלברט: תכנית התמריצים באה להגיד שעל כל סטודנט נוסף, שמהווה גידול במספר הסטודנטים, משרד האוצר מוסיף תקציב תוספתי עבור אותו גידול לאוניברסיטאות, כל עוד החוג גדל בלפחות 15 סטודנטים.
<מיכל גלברט: אנחנו לא רוצים כמובן לתקצב - - -
עודד פורר: על איזה סכומים אנחנו מדברים?
עודד פורר: האם את יכולה לכמת?
<מיכל גלברט: כן, זה באזור תקציב תוספתי של כ-50,000 שקל לסטודנט, זאת אומרת שהמוסד מקבל כ-100,000 שקל עבור כל סטודנט בתחומים האלה.
<מיכל גלברט: במידה והמוסד גדל ב-30 סטודנטים ומעלה אז אנחנו מתקצבים גם מיליון שקלים למוסד, עד שני מיליון שקלים בסך הכול.
<מיכל גלברט: זה לטובת תשתיות וקליטת סגל.
<מיכל גלברט: גם נינה יכולה להציג פה את התוצאות.
<מיכל גלברט: עד היום הצפי הוא שבערך בשלש השנים האחרונות נקלטו בעקבות התכנית כ-530 סטודנטים, גידול לעומת מה שהיה בתשע"ג.
<מיכל גלברט: זו אחת התכניות המרכזיות.
<מיכל גלברט: תכנית נוספת היא תכנית "הישגים להייטק", במסגרת החלטת הממשלה "מחליטים דרום", שהתקבלה בשלהי 2014.
<מיכל גלברט: החלטנו להפוך את המיזם שהיה בעבר "אופקים להייטק", שקידם אותו יהודה זיסאפל, על ידי עמותת "רד" שלוקחת בני פריפריה שאין להם נתונים מתאימים ללימודי הנדסה באוניברסיטאות, ובאמצעות מכינה מאוד אינטנסיבית ולפעמים אפילו קדם מכינה, בין שנים עשר לחמישה עשר חודשים, מכשירים אותם ונותנים להם כל הכלים כדי להצליח בתואר בהנדסה.
<מיכל גלברט: התכנית הזאת מתוקצבת ב-50 מיליון שקלים.
<מיכל גלברט: באפריל הקרוב תתחיל קדם המכינה ובאוקטובר המכינה עצמה.
<מיכל גלברט: אנחנו צופים לבין 250-300 משתתפים מדי שנה, כנקלטים חדשים בתכנית.
<מיכל גלברט: זה אחד הדברים הנוספים.
<מיכל גלברט: יש מגוון של תכניות שאנחנו מתקצבים באמצעות משרד הכלכלה ואני אשמח לפרט.
עודד פורר: אורה.
<אורה חכם: אני יודעת מקרן "עתידים", שלפני שנתיים הם הודיעו, למשל, שהיה להם פוטנציאל –והיא מטפלת רק בבני בפריפריה כמו שאת אומרת, שהיה להם פוטנציאל הרשמה והוא התקבל, כ-500, אבל בסך הכול יכלו רק 350 לממן, זאת אומרת, היה להם חסר תקציב ל-150 תלמידים, שהם כבר היו מוכנים להתקבל למקצועות הנדסה וכו' והיה להם חסר.
<אורה חכם: זאת אומרת, הייתי מבקשת, שהאוצר יעמוד בקשר עם קרן כזאת או עם הממשלה שהיא נותנת את ה-matching שזה אתם, ותראו איך זה, כמה היה חסר, למשל, בשנה שעברה.