GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב מרגי: סליחה, לפני כן, לפני ההיסטוריה.
יעקב מרגי: מדברים, אפרופו זה היסטוריה.
יעקב מרגי: פעם, בהיסטוריה, היה תקצוב?
יעקב מרגי: הייתה תמיכה היסטורית?
<ארי שטרסברג: לא הייתה תמיכה - - -
יעקב מרגי: אף פעם?
<ארי שטרסברג: בגלל שחלק מזה, אני מניח, זה גם באשמתנו.
<ארי שטרסברג: האנשים המכובדים שהגיעו מחו"ל היו כל כך כנראה מלאים במשאבים ולא היו צריכים לקטר - - -
יעקב מרגי: זה הרבה סיבות.
יעקב מרגי: כמו שאמר חבר הכנסת רזבוזוב והתפיסה החברתית של כביכול הספורט הזה וזה שיש צרות אחרות ומה עכשיו טניס?
<ארי שטרסברג: אז את התהליך שאנחנו עושים מולך עכשיו, את התהליך שעשינו לפני שבועיים מול שרת התרבות והספורט בקריית שמונה, שזה היה ביקור ראשון שבו היא נחשפה לארגון בפעם הראשונה, בפגישה שאני ערכתי עם המנכ"ל של משרד הספורט, איזה חודש לפני, זו פעם ראשונה שאנחנו מגיעים אליכם ומספרים את הסיפור ועושים את מה שחברת הכנסת סיפרה, על הנושא של יחסי הציבור, גם מולכם.
יעקב מרגי: יש אגודה לספורט הטניס?
<גיא ידלין: יש איגוד.
יעקב מרגי: והם אתכם?
יעקב מרגי: משלבים?
<גיא ידלין: הם איתנו, אבל הם גם כן.
<גיא ידלין: הם מתוקצבים.
<גיא ידלין: ראה, אנחנו היחידים אני חושב - - -
יעקב מרגי: אתה יודע שיש עד היום, מאז שמפא"י נעלמה, נשארו אגודת הצמחים, אגודת החציל ותראה מה קרה לירקנים ולמגדלים ולחקלאים.
יעקב מרגי: יש לי תחושה שגם האיגודים האלה קצת צריכים לשנות איזה דיסקט, לפעמים הם תקרה גם.
<גיא ידלין: הם עסוקים בעיקר בתחרות.
יעקב מרגי: בוא אני אספר לך, זה על חשבון שלי, אז בוא אני אומר לכם.
יעקב מרגי: מאז שנכנסתי לבניין זה ישיבה רודפת ישיבה, אבל אתה יודע, כשהמרגלים, שלח אותם משה לתור את הארץ, הם חזרו עם דיבה רעה על הארץ.
יעקב מרגי: אחת הסיבות ש - - -, הרי את מי הוא שלח?
יעקב מרגי: הרי הוא לא שלח את דלת העם.
יעקב מרגי: ככה התורה מגידה.
יעקב מרגי: נשיאים, ראשי אבות, ראשי בית ישראל.
יעקב מרגי: למה הם הוציאו דיבה רעה על הארץ?
יעקב מרגי: בדרך הוא אמר תקשיב, עד עכשיו היינו במדבר, היה לי תקפיד, אני נשיא זה ואתה נשיא שבט זה.
יעקב מרגי: אם מחר נכנסים, זהו, נגמר.
יעקב מרגי: אין לנו תפקידים.
<גיא ידלין: גם פעם הייתה פוליטיקה אתה אומר.
<גיא ידלין: כבר במרגלים.
יעקב מרגי: אז הוא אומר אין לנו, אנחנו נכנסים לארץ, נגמר התפקיד שלנו.
יעקב מרגי: יש סברה כזאת שאומרת.
יעקב מרגי: לא אמרתי את זה על האיגודים, אבל כל אחד ייקח את זה עם הדמיון שלו.
יעקב מרגי: בואו נסכם.
<גיא ידלין: אני רוצה לסכם, אדוני.
<גיא ידלין: לתמצת את זה בשלושה דברים שאני כן רוצה לבקש את עזרתך.
<גיא ידלין: אחד – מודעות.
<גיא ידלין: תעזרו לנו.
<גיא ידלין: בעצם זה שאתה נחשפת היום ושמעת וחברי הכנסת, תעזרו לנו במגזר הציבורי, שיבינו מה אנחנו עושים.
<גיא ידלין: שניים – תקצוב שכבר אמרת ואני בטוח שתתייחס; והדבר השלישי זה חינוך.
<גיא ידלין: אנחנו רוצים לבקש את עזרת יושב ראש הוועדה.
<גיא ידלין: לא רוצים כסף.
<גיא ידלין: בעניין הזה לא התקציב הוא העניין.
יעקב מרגי: אישור כניסה.
<גיא ידלין: כן.
יעקב מרגי: כמו שאמרנו, המיזם הזה שהצענו - - -
<גיא ידלין: בגני הילדים, בכיתות - - -
יעקב מרגי: אז בוא אני תוך כדי הליכה ינסח את דברי הסיכום.
יעקב מרגי: לא כתבתי אותם.
יעקב מרגי: בדרך כלל אני כותב אותם תוך כדי.
יעקב מרגי: ואני אומר לכם א', את רושמת את הסיכום?
יעקב מרגי: כי בדרך כלל אני גם את זה חוסך לך.
יעקב מרגי: עכשיו לא.
יעקב מרגי: הוועדה מודה קודם כל למרכז הטניס ולכל האורחים שלנו, לכל מנהלי הסניפים, קודם כל שחשפתם אותנו לכך ועל הדיון הנפלא הזה.
יעקב מרגי: הוועדה עמדה מקרוב על הערכים הנוספים הנלווים לענף הספורט הזה, כפי שאתם באמת, זה חזק.
יעקב מרגי: לא שמעתי, אני אומר לכם, לא שמעתי אפילו מאחד, שאולי בהשקעה הזו נצמיח את האלוף הבא, שזה לגיטימי.
יעקב מרגי: כולכם פה, אחד אחרי השני דיברתם על הערכים, על המסר החברתי ועל צמצום הפערים בחברה הישראלית, שזה לעצמו ראוי לשבח וראוי לציון.
יעקב מרגי: זה לגיטימי ואני קורא לכם להצמיח את האלופים הבאים, זה לא קשור.
יעקב מרגי: לפעמים דברים שבאים בהיסח הדעת, הם יותר מתוקים.
יעקב מרגי: לא תכננתי להיות אנדי רם.
יעקב מרגי: הנה.
יעקב מרגי: אז קודם כל הוועדה מודה לכם.
יעקב מרגי: ועכשיו אני קורא לכם.
יעקב מרגי: עד עכשיו כנראה הצניעות הייתה בעוכריכם, אם אפשר לומר את המילה הזאת.
יעקב מרגי: תכינו תכנית.
יעקב מרגי: אני אאתגר אתכם.
יעקב מרגי: תכינו תכנית להשתלבות בפעילות בלתי פורמאלית בבתי הספר וכן מול השלטון המקומי.
יעקב מרגי: אני לוקח את זה לאחריותי.
יעקב מרגי: אנחנו נקיים דיון עם משרד החינוך ועם מרכז השלטון המקומי, כדי לראות איך אנחנו מטמיעים את זה.
יעקב מרגי: דבר שלישי, הוועדה מוחה על כך שמשרד התרבות לא מצא לנכון לשלוח נציג מטעמו לדיון הזה.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת לשרת התרבות לקחת את ענף הטניס לידיים מה שנקרא, בתכנית העבודה לשנים 2017-2018.
יעקב מרגי: 2016 כבר-.
יעקב מרגי: עכשיו מכינים תקציב לשנים 2017-2018, דו שנתי.
יעקב מרגי: לקחת את ענף הטניס.
יעקב מרגי: אני חושב שזו תמיכה קטנה.
יעקב מרגי: אני אספר לכם, אני כשר לשירותי דת, אני אספר לכם משהו שקשור לכביש 5, אבל זה בסוף.
יעקב מרגי: זה משהו שדוחה את ההגעה לשם בגלל הטניס.
יעקב מרגי: במשרד שירותי הדת יזמתי באמצעות ההסתדרות הציונית מיזם קטן בשיתוף פעולה איתם, סך הכל 8 מיליון שקלים.
יעקב מרגי: לא הבאתי את זה בר מינן ממשרד האוצר, זה היה מהתקציב הקואליציוני שלנו לפעילות בקמפוסים בגולה.
יעקב מרגי: ה פילנתרופיה שם שמה עשרות מיליוני דולרים.
יעקב מרגי: התקבלתי בכבוד מלכים.
יעקב מרגי: אמרתי לו אני מתבייש.
יעקב מרגי: אני הריבון, מדינת ישראל, שר בממשלה, מגיע עם 8 מיליון שקלים שאני לא רוצה להגיד לכם מה זה שווה בפרויקט הזה.
יעקב מרגי: מה אתה כל כך מתלהב?
יעקב מרגי: אמרתי את זה לאהרון וולפסון, שהוא אחד הנדיבים.
יעקב מרגי: הוא אומר לי אתה לא מבין, זה לא הכסף.
יעקב מרגי: זו פעם ראשונה שמישהו משנה את הדיסקט בממשלת ישראל, שגם הגולה צריכה היום השקעה לא בה.
יעקב מרגי: הפילנתרופיה הגדולה תמשיך להגיע מהגולה, אבל יש פעולות קטנות שבלי מדינת ישראל, זה האינטרס שלה, פעולות יזומות של סטודנטים שאין להם שום זיקה למדינת ישראל.
יעקב מרגי: אמרו לנו סטודנטים במיזמים האלה – עד הפרויקט הזה, עד המיזם הזה – מדינת ישראל בשבילי הייתה נטל.
יעקב מרגי: אני הייתי צריך להסתיר את הזהות הזאת כל פעם.
יעקב מרגי: רק סבלתי בגללכם.
יעקב מרגי: 8 מיליון שקלים.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת לשרת התרבות להכניס את מרכזי הטניס במדינת ישראל לתכנית עבודה ולתקציב 2017-2018.
יעקב מרגי: הוועדה תמשיך לעקוב אחרי ההתפתחויות ותקיים דיון נוסף, כשהחומרים יהיו מוכנים.
<ארי שטרסברג: כל הכבוד.
יעקב מרגי: 13 ביוני 2016, ז' בסיוון תשע"ו.
יעקב מרגי: הנושא על סדר היום – גביית יתר בתשלומי הורים – ישיבת המשך.
יעקב מרגי: הנושא השני – בקשה לאישור סעיף השאלת ספרי לימוד במסגרת תשלומי הורים (רשות) לשנת הלימודים תשע"ז.
יעקב מרגי: אנחנו נתחיל מהנושא השני.
יעקב מרגי: יש כאן פנייה של משרד החינוך לאשר להם את סעיף השאלת ספרי הלימוד במסגרת תשלומי הורים לשנת הלימודים תשע"ז.
יעקב מרגי: יש לציין שהפעם זה נעשה לא עם הגב לקיר ולא ביום האחרון וזה נתן לנו זמן לנשום.
יעקב מרגי: אנחנו רואים שזה פחות או יותר אותם סכומים של שנה שעברה.
יעקב מרגי: יש למישהו התייחסות סביב נושא השאלת ספרי לימוד, לפני שאני מאשר?
ענת ברקו: אדוני יושב הראש, למה בעצם לא מעבירים היום ספרים בקובץ אלקטרוני ואז אנחנו נחסוך הרבה מאד כסף והתשלום יהיה גלובלי, מה שעושים היום בהרבה מאד בתי ספר.
ענת ברקו: נותנים לילדים את כל החומרים, ההתעדכנות של הספרים – לא צריך כל שנה - - -
יעקב מרגי: את יודעת כמה עולה להוריד ספר דיגיטלי?
יעקב מרגי: בסוף הם יחייבו.
יעקב מרגי: ההערכה שלי, בסוף בסוף זה יהיה מסחרי וימסחרו את זה וזה יהיה יותר טוב.
ענת ברקו: אבל אדוני יושב הראש, אם מזמינים מכסה מסוימת, זה ברור שזה יעלה יותר זול.
ענת ברקו: מעבר לזה לא יצטרכו את כל העדכונים של הספרים הללו שמתעדכנים, לרכוש כל שנה שנתיים.
יעקב מרגי: אני חושב שזה דיון בפני עצמו, כי אנחנו הגענו להישג כלשהו קודם כל, שאם היה ממוצע לילד, כל הורה היה משקיע בילד ברכישת ספרי לימוד בממוצע בין 600 ל-800 שקלים, הגענו למצב שאנחנו נעים בין 280 שקלים עד כיתה ט' ו-י'-י"ב.
ענת ברקו: לא יאומן.
יעקב מרגי: לא, זה קורה.
יעקב מרגי: יש לי בן בכיתה י'.
יעקב מרגי: אז לי'-י"ב, אני חושב שזה - - -
יעקב מרגי: ההערכה שלי בדיגיטציה, אנחנו עדיין לא שם וזה יהיה גבוה יותר.
יעקב מרגי: אבל אין ספק שזה נושא שמתבקשת בו בחינה ויהיה לנו זמן לבחון זאת ולדון בנושא הזה.
יעקב מרגי: חברי הכנסת, חברי הוועדה – מי בעד אישור במסגרת תשלומי הורים (רשות) השאלת ספרי לימוד?
יעקב מרגי: בעד – פה אחד הסעיף אושר
יעקב מרגי: עבר פה אחד.
יעקב מרגי: תודה רבה לכל חברי הוועדה.
יעקב מרגי: אנחנו עוברים לנושא הבא – גביית יתר בתשלומי הורים – ישיבת המשך.
יעקב מרגי: כפי שזכור לכם, בדצמבר 2015 הוועדה הציפה את סוגית תשלומי היתר הגבוהים, שנאלצים הורים לשלם במוסדות חינוך ייחודיים.
יעקב מרגי: יש איזה סעיף מקלט כזה, מפלט או מקלט שנקרא מוסדות חינוך ייחודיים.
יעקב מרגי: ואז אפשר להפוך את זה לסטראטאפ.
יעקב מרגי: ואז הצגנו מקרה של בית ספר במודיעין, שהמחזור היה מיליוני שקלים עם תקורות לבית הספר.
יעקב מרגי: משרד החינוך לקח על עצמו בעקבות הסיכום שעשינו.
יעקב מרגי: אמנם קיבלתי את תשובת השר ואני יודע שמשרד החינוך עשה בדיקה בסוגיה הזו.
יעקב מרגי: אני מקווה שהבדיקה תוביל היום לאיזה נוהל מסודר ולהקשחת הנהלים, כי תחת המעטה הזה של ההגדרה – ייחודי – מאפשרים לבית הספר לגבות תשלומים.
יעקב מרגי: אני לא יודע, אבל בכל אופן בדיון הקודם נוכחנו שהפיקוח הוא לא פיקוח והסכומים הם לא הגבלה.
יעקב מרגי: אין ספק שהדבר הזה צריך להיכנס להסדרה.
יעקב מרגי: אני אומר לכם, הסכומים שהיו אז במודיעין זה היה מיליוני שקלים.
יעקב מרגי: כפי שזכור לי אין חובה לייעד את זה לא בחשבון בנק ייעודי בניהול של משק סגור.
יעקב מרגי: סעיף התקורה, כל מוסד חינוכי יכול לגבות תקורה, לקבוע את התקורה בלי שהדברים-.
יעקב מרגי: אנחנו נרצה לשמוע לפני שאני - - -
מאיר כהן: לא רק המוסד אלא הרשת.
יעקב מרגי: לכן כל סוגית המוסדות, זה נותן תחושה קשה.
יעקב מרגי: אני אסביר לכם, עד שלא התמניתי לתפקיד לא ידעתי את תהליך ההפרטה של מוסדות החינוך העל יסודיים.
יעקב מרגי: הרשויות המקומיות לאט לאט מעבירות את זה לרשתות.
יעקב מרגי: מתנערות מהסוגיה.
יעקב מרגי: לא מתנערות לגמרי, אלא מעבירות לרשתות עצמאיות, מסחריות.
יעקב מרגי: אפשר לומר שחלק מהשיקולים, לא כל השיקולים, הם גם כלכליים.
יעקב מרגי: מצד שני מאפשרים את המעבר הקל הזה להגדרה של מוסד ייחודי.
יעקב מרגי: כל הורה רוצה את החינוך המיטבי לילדים שלו, ואז נוצרת פה איזו תחרות ותעשייה וההורים נתבעים ונתבעים ונתבעים.
יעקב מרגי: הערכתי היא שאם אנחנו לא נעשה סדר והדיון הזה לא יביא לסדר, אנחנו נגיע לאותה רמת – סליחה על הביטוי – חזירות שיש לנו בנושאים אחרים מסחריים בחברה הישראלית.
יעקב מרגי: אנחנו כולם במיקסום רווחים, בתהליך של מיקסום רווחים והצגת מאזנים ומי שנתבע ומשלם זה ההורים.
יעקב מרגי: ולכן במדינה שחוק חינוך חובה חינם, מתפתח בה מסלול תעשייה מקביל לאותו חוק, אני חושב שמשרד החינוך היה צריך להיזעק לכך, להיות נזעק לכך לפני הוועדה, אבל כפי אמרתי, אני לא אקדים את המאוחר.
יעקב מרגי: אני אתן את רשות הדיבור משרד החינוך להציג לנו מה נעשה מאז, מאחר שזו ישיבת המשך.
יעקב מרגי: לאחר מכן ניתן גם להורים שהציפו את הנושא הזה.
יעקב מרגי: יש גם למרכז המחקר והמידע של הכנסת מצגת, ומיד אחרי ההצגה של משרד החינוך אני אתן לחברי הכנסת, אלא אם כן יש הצעה לסדר.
מנואל טרכטנברג: לא הצעה לסדר.
מנואל טרכטנברג: אני רוצה אולי, אם תרשה לי אדוני יושב הראש, הערה אחת על דבריך.
מנואל טרכטנברג: יש פה שתי סוגיות וכל אחת מהן היא כבדת משקל.
מנואל טרכטנברג: יש את הסוגיה של תשלומי הורים, נקודה.
מנואל טרכטנברג: כלומר ללא קשר לרשתות האחרות שפועלות ומפעילות בתי ספר, וזו בעיה בפני עצמה.
מנואל טרכטנברג: זו בעיה קשה.
מנואל טרכטנברג: הצפנו את זה גם בדו"ח של הוועדה שעמדתי בראשה כמרכיב מרכזי ביוקר המחיה.
מנואל טרכטנברג: הרי אתה יודע, לכאורה יש לנו חוק חינוך חובה, אבל זה לא.
מנואל טרכטנברג: ויש בנוסף לזה את הסוגיה של בתי ספר רבים שמופעלים על ידי רשתות, שלוקחת תקורה מאד מאד גובהה וזה מתגלגל הלאה להורים.
מנואל טרכטנברג: אבל זה שתי סוגיות.
יעקב מרגי: זהו, אז בסוגיה הראשונה שהעילית אנחנו לא נוגעים כאן, כי הסוגיה הזו נדונה במסגרת הדיון הקבוע כל שנה בסוגית תשלומי הורים, מה שנקרא תל"ן ואחרים וחובה ואחרים, ושם השאיפה של כולנו שזה ייכנס במסגרת איזה, לא רוצה לומר איזה פרומיל באיזה חיוב קבוע וזה ייעלם מן הנוף, כי אני חושב שברגע שיש מסלול של תשלומי הורים, כשיש חוק חינוך חובה, זה כבר מעקר בהגדרה, אבל זה דיון אחר.
יעקב מרגי: אנחנו פה דנים במסלול המקביל.
יעקב מרגי: בבקשה, משרד החינוך, מי מציג?
יעקב מרגי: מי מדבר?
<גור רוזנבלט: בוקר טוב, גור רוזנבלט, מנהל מינהל רישוי בקרה ואכיפה במשרד החינוך.
<גור רוזנבלט: אנחנו רוצים, כמו שאמר יושב הראש, להציג את העבודה שנעשתה אצלנו בנושא של תשלומי הורים ובאמת כמו שאמר חבר הכנסת מרגי, נושא תשלומי הורים הוא נושא שמשרד החינוך מתייחס אליו בצורה מאד רצינית ומשמעותית בשנים האחרונות.
<גור רוזנבלט: אנחנו קבענו מתווה הסדרה.
<גור רוזנבלט: בעצם יש חוזר מנכ"לית שקובע מתווה של הסדרה, שהוא נותן איזה שהוא איזון בין מצד אחד הרצון של הורים לתת יותר באמצעות תשלומים, לבין הרצון להקל את הנטל על ההורים ולתת להורים שקיפות לגבי מה נעשה בסכומים שנגבים מהם במסגרת התשלומים האלה.
<גור רוזנבלט: אנחנו גם עושים עבודה של הידוק הפיקוח על הסכומים הללו באמצעות מערכות מחשב שונות שיש במשרד ואני עכשיו אפרט את הדברים.
יעקב מרגי: רק לפני כן, בהתייחסות למה שאמרת, ברשותך, תתייחס לזה בהמשך - רשות מקומית שאין אלטרנטיבה.
יעקב מרגי: זה כבר לא תלוי ברצון ההורים.
יעקב מרגי: אם אני לוקח תיכון ממלכתי דתי במודיעין עילית, כשהאלטרנטיבה היחידה זה בני עקיבא, אין - - -
<גור רוזנבלט: לא, יש שם אמ"ית.
יעקב מרגי: אז תתייחס גם לסוגיות האלה.
יעקב מרגי: תתייחס גם לסוגיה הזו.
<גור רוזנבלט: בסדר, אני אתייחס גם לסוגיה הזו.
<גור רוזנבלט: בכל אופן, המערכת הראשונה שאנחנו רוצים לדבר עליה זו מערכת מחשב שנקראת אפיק תשלומי הורים.
<גור רוזנבלט: זה בעצם אתר אינטרנט שמאפשר לכל הורה במדינה לראות בכל בית ספר במדינה מה הוא הסכום שנגבה מההורים ומה הם הסעיפים, זאת אומרת עבור מה הסכום הזה הולך בפועל.
<גור רוזנבלט: זה אתר אינטרנט מאד מאד מתקדם, מאד נוח לשימוש להורים.
<גור רוזנבלט: יש שם ממש פירוט, כל הורה יכול לראות לגבי הילדים שלו ולגבי כל הילדים בארץ.
<גור רוזנבלט: זו מערכת פתוחה לחלוטין, שקופה.
<גור רוזנבלט: כל בתי הספר בארץ מופיעים בה.
<גור רוזנבלט: כל מוסד מחויב להזין.
<גור רוזנבלט: בעצם אנחנו לא מאשרים לבית ספר לגבות אפילו שקל אחד מההורים, קודם שהוא הזין את התשלומים במערכת אפיק.
יעקב מרגי: ואנחנו מדברים רק על הממלכתי.
יעקב מרגי: כולל המוכר שאינו רשמי?
<גור רוזנבלט: הכל, הכל.
יעקב מרגי: מחויבים?
<גור רוזנבלט: מחויבים.
<גור רוזנבלט: כולם מחויבים ואף אחד לא יכול לגבות אם הוא לא הזין.
<גור רוזנבלט: ואחרי שהמנהל מזין, זה לא ייקלט במערכת עד שהמפקח לא יאשר שזה סכומים שמותרים בגבייה.
<גור רוזנבלט: זאת אומרת זה התנאי בתוך המערכת ובלי דבר כזה אי אפשר - - -
מאיר כהן: סליחה, יש לי שאלה אחת.
מאיר כהן: בשלב הזה המפקח או המפקחת יכולים לאשר חריגה?
מאיר כהן: ביכולתם לאשר חריגה?
<גור רוזנבלט: לא, לא.
מאיר כהן: כלומר?
<גור רוזנבלט: מפקח יכול לאשר אם זה עומד בסעיפים.
<גור רוזנבלט: הרבה פעמים בשלב הזה יש שיח בין המפקח לבין בית הספר.
<גור רוזנבלט: המפקח יכול להגיד למנהל בית הספר שים לב, אתה מבקש ממני לאשר א', ב', ג'.
<גור רוזנבלט: א', ב' אני יכול לאשר, ג' אי אפשר לאשר את זה.
<גור רוזנבלט: ואז יש שתי אפשרויות.
<גור רוזנבלט: או שהוא מתכנס לסכום המותר - - -
מאיר כהן: שהולך לוועדת חריגים.
<גור רוזנבלט: או שוועדת חריגים.
<גור רוזנבלט: אבל שוב, אנחנו נדבר עוד מעט על מה זה ועדת חריגים, אבל גם, זה לא פתח שמאפשר באופן כללי.
<גור רוזנבלט: אז זה לגבי - - -
מנואל טרכטנברג: סליחה, עוד שאלה לגבי זה.
מנואל טרכטנברג: יש הרי תשלומים שהם ההורה מול בית הספר, אבל יש גם כיתתי, שפתאום באים.
מנואל טרכטנברג: האם הדברים האלה - - -
<גור רוזנבלט: אין שום תשלום בין ההורה לבין בית הספר, יהא כיתה, מגמה, מחזור, שכבה, בית ספר, לא משנה – הכל חייב להיות תחת תשלומי הורים באפיק.
<גור רוזנבלט: לבית הספר אין סמכות ואין זכות לגבות אפילו שקל אחד שלא מופיע במסגרת מערכת התשלומים של אפיק.
יעקב מרגי: תתקדם גור.
<גור רוזנבלט: הלאה.
דב חנין: אדוני, אלה הנתונים שהועברו אלינו על ידי מרכז המחקר והמידע של הכנסת על האחוז המאד גבוה של אי דיווחים בכלל?
יעקב מרגי: נראה את זה אחר כך, את המצגת של מרכז המחקר והמידע של הכנסת.
<גור רוזנבלט: אני לא אחראי על זה.
<גור רוזנבלט: עכשיו לגבי חוזר המנכ"לית בנושא תשלומי ההורים.
<גור רוזנבלט: בעצם יש לנו כיום שני חוזרים.
<גור רוזנבלט: אנחנו עובדים על לאחד אותם לחוזר אחד.
<גור רוזנבלט: בעצם החוזר הראשון שיצא כרונולוגית, לפני בעצם כמעט שלוש שנים, שנתיים, זה חוזר הורים שעוסק בנושא תשלומי הורים במגזר הדתי, זה מה שנקרא תל"ן תורני; ויש חוזר הורים לציבור הכללי שנקרא חוזר מנכ"ל בנושא של תשלומי הורים תל"ן, שתל"ן הוא בבתי ספר ייחודים, כפי שנאמר קודם.
<גור רוזנבלט: בעצם הרעיון של חוזר המנכ"ל הוא שאם בעבר בתי ספר כאלה – ייחודיים או תורניים – גבו סכומים מאד מאד גבוהים ולא תמיד ההורה ידע עבור מה הסכום הזה נגבה, בחוזר המנכ"לית, שני החוזרים החדשים בעצם עושים סדר בנושא הזה.
<גור רוזנבלט: א' הם קובעים סכום מקסימאלי.
<גור רוזנבלט: זאת אומרת גם אם אתה ייחודי וגם אם אתה תורני וגם אם יש הורים שמאד מאד רוצים לתת יותר, אתה מוגבל לסכום מסוים.
<גור רוזנבלט: בגדול, בגדול, אם אתה נותן את כל החבילה השלמה והגדולה של תוספות הלימודים ותוספות פעילויות ההעשרה וכל התוספות, אתה יכול להגיע לסכום מקסימאלי של 6,800 שקלים לתלמיד לשנה.
<גור רוזנבלט: זה הסכום המקסימאלי שאפשר להגיע אליו, אבל שוב, אני מדבר על בתי ספר - - -
יעקב מרגי: אני אשאל אותך גור.
יעקב מרגי: אני לא תוקף, אני שואל.
יעקב מרגי: יכול להיות שאתה לא הכתובת.
יעקב מרגי: האם במדינה שמדברת הרבה הרבה הרבה ועושה, אני לא יודע כמה היא עושה, בסוגיה של צמצום פערים, 6,800 תשלום מקסימאלי לשנה לילד – האם זה לא מעודד ופותח פערים עצומים בי ילד לילד בחברה הישראלית.
<גור רוזנבלט: השאלה בהחלט נכונה ובמקומה ואני רוצה לומר דבר כזה.
<גור רוזנבלט: צריך לראות את השטח וצריך להבין את המציאות והמציאות היא שיש הרבה מאד בתי ספר שגובים 10,000 שקלים או גבו 12,000 שקלים, 15,000 שקלים.
<גור רוזנבלט: זה הסכומים שאיתם אנחנו מתמודדים.
<גור רוזנבלט: המגמה שלנו היא להוריד ולהנמיך כל הזמן את התשלומים כלפי מטה.
<גור רוזנבלט: זאת המגמה שלנו וזה קורה בשטח.
<גור רוזנבלט: זה דברים שקורים.
<גור רוזנבלט: אנחנו רואים איך שמאז שיצא חוזר המנכ"לית בשנתיים האחרונות, וזה ילך גם לשנה הבאה ואני מקווה שזה הולך להמשיך, המגמה היא של הפחתת התשלומים כל הזמן.
<גור רוזנבלט: הסכומים יורדים כלפי מטה, אנחנו רואים את זה משנה לשנה גם בחוזרים.
<גור רוזנבלט: אני גם יושב ראש ועדת החריגים הארצית.
<גור רוזנבלט: מי שרוצה לחרוג מה-6,800 שקלים כשלב מעבר בא אלי למשרד ואני רואה את הסכומים יורדים, בפירוש יורדים משנה לשנה והמגמה היא מגמה של הפחתה.
מנואל טרכטנברג: תרשה לי שאלה פשוט כדי להבין מבחינת המימון של הדבר הזה.
מנואל טרכטנברג: בית ספר במסגרת הזאת מקבל מימון מהמדינה באיזה אחוז?
<קריאה: חינוך חינם.
<גור רוזנבלט: רגע, שנייה, אני רוצה להסביר.
<גור רוזנבלט: המקומות שרואים בהם גבייה גבוהה זה בדרך כלל בתיכונים.
<גור רוזנבלט: בתיכונים המימון הוא מאה אחוז.
מנואל טרכטנברג: כלומר זה לא הבעיה של ה-70% או משהו כזה.
מנואל טרכטנברג: לכן אני שואל.
מנואל טרכטנברג: ו-On Top מה שנקרא, ומעל לזה הורים משלמים עד 6,000 ומשהו שקלים לילד לשנה.
<גור רוזנבלט: כן.
דב חנין: אנחנו רואים בנתונים גם 8,000 שקלים.
מנואל טרכטנברג: אני רוצה להבין, תראה, זה סכום, רק כדי לשים את זה בפרופורציה.
יעקב מרגי: מנו, אני מציע, אני רוצה שמשרד החינוך יגמור את ההצגה של הנושאים, מרכז המחקר והמידע של הכנסת יציג את הנתונים מנגד וההורים יציגו מנגד.
יעקב מרגי: תאמינו לי שנקבל תמונה מאוזנת ומסודרת.
<גור רוזנבלט: אז כמו שאמרנו, יש שני סוגי גבייה אפשריים.
<גור רוזנבלט: סוג גבייה אחד זה בבתי הספר הכלליים, שהגבייה יכולה להיות או עבור בתי ספר ייחודיים, שזה בתי ספר שאושרו בוועדת ייחודיים של המשרד, ועדה שיושבת שבעה נקיים על כל בית ספר עד שהיא מחליטה להגדיר אותו כייחודי.
<גור רוזנבלט: זה מסלול ארוך מאד, ואז היא יכולה לגבות תשלומים ייחודיים.
<גור רוזנבלט: או שהוא תורני ואז אנחנו רואים את התורניות גם כסוג של ייחודיות, ואז הוא יכול לגבות עבור הדבר הזה.
<גור רוזנבלט: מעבר לזה, נאמר כאן, אני אומר זה קיים, בתי ספר שממומנים ב-75% שזה אומר בתי ספר מוכרים שאינם רשמיים יסודיים, לא בתיכונים.
<גור רוזנבלט: בתי ספר כאלה גם רשאים לגבות מההורים את הפער שבין 75% ל-100%.
<גור רוזנבלט: אנחנו אומרים להורה אתה רוצה לרשום את הילד שלך לבית ספר שהוא - - -
מנואל טרכטנברג: כמה זה הפער הזה?
יוסף ג'בארין: הערה שלכם של הפער.
יעקב מרגי: מישהו תמחר את זה בכלל?
<גור רוזנבלט: לכל בית ספר אנחנו קובעים את זה.
<חגית מאיר: זה בין 1,700 שקלים ל-3,800 - - -
מנואל טרכטנברג: זה ה-25% הפער הזה.
<חגית מאיר: זה ה-25% בתלות במצבת התלמידים, בפרופיל הורים, זה שני הגורמים שנלקחים - - -
איתן ברושי: זה סכום חודשי מה שאמרת עכשיו?
יעקב מרגי: לא, שנתי.
יעקב מרגי: הכל שנתי.
יעקב מרגי: רק השאלה המתבקשת, האם יש מסלול אישור גם במוכר שאינו רשמי?
<גור רוזנבלט: בוודאי, כן.
יעקב מרגי: האם זה אותם סכומים שנקטת והאם זה מפוקח?
<גור רוזנבלט: לא, לגבי הסכום של ה-25% - אנחנו קובעים את הסכום.
<גור רוזנבלט: אנחנו מגדירים לבית הספר מה ה-25% שלו.
<גור רוזנבלט: זה נתון שמחשבי משרד החינוך מפיקים אותו.
<גור רוזנבלט: אם הוא רוצה חוץ מזה עוד לקחת תל"ן תורני וכו', אז פה כאילו הוא לא יכול לגבות על זה עוד סכום גדול, אלא להגיע לתקרה מקסימאלית.
<גור רוזנבלט: זאת אומרת גם אם אתה ממומן בפחות, אתה לא יכול לעבור סכום של תקרה מסוימת.
יעקב מרגי: מי קובע את הסכום המקסימאלי?
יוסף ג'בארין: ומה הסכום.
<גור רוזנבלט: לא, אמרתי, הסכום הוא 6,800 שקלים בכל מקרה.
יעקב מרגי: אני רוצה לחדד את השאלה כדי שיהיה ברור.
יעקב מרגי: בין ה-25% ל-6,800 יש הליך בקרה, אישור כלשהו של המשרד?
<גור רוזנבלט: אישור באפיק ספציפית לכל בית ספר.
<גור רוזנבלט: זה המפקח - - -
יעקב מרגי: אם עלות ה-25% היא 2,000 שקלים ובא המוסד הזה שהוא גם ייחודי, תורני נקרא לזה.
יעקב מרגי: רוצה מעבר ל-25% להגיע גם לשעות הוראה נוספות.
יעקב מרגי: בסכום הזה, עד ה-6,800 שקלים יש כללים איך זה נקבע?
<גור רוזנבלט: הכללים נקבעו בחוזר המנכ"לית.
<גור רוזנבלט: תסתכלו רגע, יש כאן טבלה.
<גור רוזנבלט: זה לגבי התל"ן.
<גור רוזנבלט: הטבלה הבאה זה הטבלה הכללית.
<גור רוזנבלט: זה לגבי התל"ן ולא כל כך רואים טוב עכשיו, אבל אנחנו הגדרנו במפורש מה שוויה של כל שעה.
<גור רוזנבלט: זאת אומרת לקחנו כמה עולה להעסיק מורה לשעה לשנה ומחלקים את זה במספר התלמידים בכיתה, ובהתאם לזה נקבע כמה סכום אתה יכול לגבות מההורים.
<גור רוזנבלט: ניקח מוסד שמוסיף על השעות שאנחנו נותנים, נניח הורים רוצים ללמוד יותר גמרא, רוצים שהילדים בכיתה ג' ילמדו פיזיקה.
<גור רוזנבלט: הם רוצים להוסיף חמש שעות מעצמם ולשלם את זה מכיסם.
<גור רוזנבלט: זה מתאפשר ובתנאי שזה עומד בסכומים האלה.
<גור רוזנבלט: זאת אומרת אנחנו הגדרנו כמה עלות מורה, לחלק למספר התלמידים לשנה, זה הסכום שמותר לגבות מהתלמידים.
<גור רוזנבלט: גם אם המורה לבית הספר יעלה יותר, הוא לא יוכל לגבות יותר מהסכום הזה בכל מקרה.
<גור רוזנבלט: זה ההגדרות שאנחנו מגדירים אותן.
יעקב מרגי: אתה מסכים איתי, במדינה שהפערים הם כה גדולים ואנחנו ב-6,800 שקלים עוד מעט מתקרבים לשכר לימוד בהשכלה הגבוהה, מתקרב לשכר לימוד בהשכלה הגבוהה המתוקצבת, אז זה נראה - - -
<גור רוזנבלט: לא, לא, שיהיה ברור, אנחנו לא מתלהבים ולא מעודדים בתי ספר לגבות את זה.
<גור רוזנבלט: אנחנו באנו למציאות שבה זה מה שהיה.
<גור רוזנבלט: התפתחה תופעה כזאת במימדים הרבה הרבה יותר גדולים ואנחנו מנסים לתקן את המציאות הזאת.
יעקב מרגי: כמה שנים אתם מתמודדים עם זה בצורה של קביעת סכומי תקרות ונהלים?
<גור רוזנבלט: בשלוש השנים האחרונות.
יעקב מרגי: רק בשלוש השנים האחרונות.
יעקב מרגי: אוקיי, יש לך עוד במצגת?
מאיר כהן: אני רוצה להגיד משהו, אדוני.
מאיר כהן: אדוני, נציג משרד החינוך, אתה יודע, אני שומע אתכם מדברים.
מאיר כהן: אני ניהלתי בית ספר 25 שנים.
מאיר כהן: אני שומע אתכם וזה בדיוק הסיפור של הגבלת הנסיעה שהיא 90 או 100 קמ"ש אבל כולנו נוסעים מעבר לזה.
מאיר כהן: מהנתונים או מהבדיקה שאני עושה בבתי ספר בדרום, במרכז, כל מה שאתם עושים זו המלצה.
מאיר כהן: כולם עובדים או רובם הגדול, במיוחד בתי ספר ייחודיים, עובדים וגובים כסף כמה שהם צריכים, לא כמה שהם רוצים, כמה שהם צריכים.
מאיר כהן: ואני חושב שאבי אבות הטומאה זה שמפקח בית הספר הוא זה שמאשר.
מאיר כהן: וכשמפקח בית ספר נתון בשיח עם מנהל בית הספר ומנהל בית הספר בא ואומר לו את הדבר הבא, ואני הייתי עד לזה, הוא אומר לו תשמע, אני ארצה להכניס 8 שעות של חמש יחידות בתנ"ך, כי בבית ספר ממלכתי דתי התנ"ך הרבה יותר מורכב, אתה מכיר את זה.
מאיר כהן: ובית הספר נותן לי רק על 5 שעות, אז ההורים שילמו גם את הפער של ה-25% על ה-5 שעות ואת מלוא הסכום על השלוש שעות.
מאיר כהן: והנתונים האלה של 6,800 שקלים, אני מכיר בתי ספר ביישובים סוציו אקונומי 4 כמו בדימונה, שהפסיקו לקבל את המקומיים, כי למקומיים אין כסף לשלם ובית הספר ממלא תלמידים שמגיעים ממרכז הארץ.
מאיר כהן: אני מבקש ממך ללכת לרבי דוד תורג'מן ולראות שם את הישיבה שמקבלת ממשרד החינוך.
מאיר כהן: שלא מקבלים תלמידים מירוחם ומדימונה, כי אין להם לשלם את המחירים האלה.
מאיר כהן: ואומר לי במלוא הגינותו – מאיר, אני הפסקתי לקבל, באים ממרכז הארץ משלמים את הסכום.
מאיר כהן: אז זה צריך לעמוד לנגד עיניכם.
יעקב מרגי: תהיה בריא, חבר הכנסת.
<גור רוזנבלט: אני רק רוצה להבהיר שאי אפשר, מפקח לא יכול לעשות טובה למנהל ולאשר לו - - -
מאיר כהן: אני לא אמרתי שהוא עושה לו טובה.
דב חנין: כמה מקרים יש שמפקח לא מאשר?
מאיר כהן: אני אמרתי שהוא מאשר לו.
דב חנין: כמה מקרים יש שמפקח לא מאשר, אתה יודע להגיד לנו?
<גור רוזנבלט: רגע.
<גור רוזנבלט: אני אומר, מערכת אפיק היום, אנחנו - - -
איתן ברושי: אבל אנחנו מעודדים אוטונומיה של בתי ספר.
איתן ברושי: המדיניות של משרד החינוך, גם של הרב פירון והרב פירון אחראי על חלק מהמציאות, הייתה לעודד אוטונומיה של בתי ספר, לא לדכא אותם.
יעקב מרגי: אין לי בעיה, שהריבון ישלם - - -
דב חנין: אוטונומיה כלכלית?
יעקב מרגי: שהריבון ישלם ויעודד אוטונומיה.
איתן ברושי: רגע, חברה.
איתן ברושי: מעמד של מנהל זה לא דבר שבאים לרמוס אותו - - -
דב חנין: אנחנו בעד מעמד המנהל.
דב חנין: זה לא מעמד המנהל.
איתן ברושי: ב', גם את המפקחים לא כדאי להפוך לשום דבר.
איתן ברושי: הדבר העיקרי זה תקציב החינוך, זה לא - - -
יעקב מרגי: איתן, חבר הכנסת ברושי, סליחה, בואו נחזור לסדר שאנחנו רגילים בוועדה.
יעקב מרגי: רבותי, מר גור, רגע.
יעקב מרגי: אנחנו ניתן לחברי הכנסת להתבטא ואנחנו נמשיך את הסקירה.
יעקב מרגי: חבר הכנסת ג'בארין ראשון הדוברים.
יוסף ג'בארין: כן, האמת היא שאני מלווה את הנושא של בתי הספר הרשמיים הלא מוכרים בחברה הערבית, שזה בתי הספר הכנסייתיים.
יוסף ג'בארין: ושם קיימת בעיה שהיא בעיה לא קלה.
יוסף ג'בארין: זאת אומרת אתה מדבר על 25% ביסודיים ואז כאילו מאפשרים לגבות את הפער וזה נשמע אוטופי מדי.
יוסף ג'בארין: זה נשמע אוטופי מדי כי לפי המספרים שיש לנו, גם לפי המספרים שלמרכז המחקר והמידע של הכנסת, בבתי הספר הכנסייתיים הללו, שיעור התקציבים שהם מקבלים כשעושים את כל החישובים, זה כמעט שליש ולא 75%.
יוסף ג'בארין: זה כאילו 35% לכל היותר ממה שמקבל תלמיד בבית ספר יסודי רשמי.