GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב מרגי: בסוגיה של תקינות, חשש, "ריח לא טוב", אני מזמין אתכם, קורא לכם, להעביר את זה לגורמים המוסמכים, אם זה משרד החינוך – לא קיבלתם מענה ממשרד החינוך אז יש משרד הפנים, משטרה, מה שאתם רוצים, מבקר המדינה, יש לכם את כל הסעד מכל הגופים השלטוניים, בסדר?
יעקב מרגי: פה זו לא הכתובת, אין לי את הכלים לברר את זה.
יעקב מרגי: אין ספק – אני אומר זאת, מרגע שיש קשר בין "אורט עולמי" ל"קדימה מדע" לבין מר סיסו ראש העיר הקודם, לבין עירית קריית ים, זה מעורר שאלות שצריכות תשובות.
יעקב מרגי: לא בהכרח פליליות, לא בהכרח פסולות ואני שומע שיש פה, שזה נובע מאקט של רצון טוב, ש"קדימה מדע" הייתה כבר מגוייסת לעיר, כבר הביאה משאבים לעיר, יכול להיות שהכול תקין אבל, זה לא השולחן לברר, צריך לברר, אם שואלים אותי, צריך לברר את הסוגיה הזו ומשרד החינוך שומע את הדברים, צריך לברר את הסוגיה הזו, אכן.
יעקב מרגי: משרד החינוך, אני פונה אליכם.
יעקב מרגי: ניסיון ראשון ללא מכרז, ניסיון שני באמצעות מליאת מועצת העיר, ניסיון שלישי בוועדת מכרזים, אתם נעדרים.
יעקב מרגי: נכון שפסלתם אבל אתם נעדרים באמירה חדה, ברורה ומוחלטת.
יעקב מרגי: גם הסוגיה הזו של החוזר החדש, האם תנאי הסף נבחנו?
יעקב מרגי: האם הם מספקים?
יעקב מרגי: אני רוצה לשמוע עמדה מקצועית, אין לי את הכלים לומר לך על מה שכתבתם פה לגבי כמה בתי ספר וכמה תלמידים וכמה שנות ניסיון, אין לי את הכלים.
יעקב מרגי: לי נראה 'על פניו' שזה ניסיון, בכל זאת, אני, אצלי, חינוך הילדים זה בעדיפות ראשונה ואני באמת רוצה להזכיר, איך אנחנו קוראים להם, היהלום שבכתר, הפרח שלי, הנשמה שלי ועוד הרבה תארים ובסוף בסוף בסוף שמים אותם בידי סייעת שלא עברה שום הסמכה ולא יודעת מה תפקידה, אז אני לא רוצה להכביר במלים, אני רוצה לדעת שאני מעביר לרשות מקומית לטפל בזה.
יעקב מרגי: שתבינו טוב טוב, המחוקק נתן מעמד לעירייה – רשות חינוך מקומית, יש לזה סטטוס חוקי, עד כדי כך שבאחד הדיונים לגבי רשות מקומית, שסרחה ולא תיפקדה ולא ניהלה את נושא החיינוך כמו שצריך, קראתי אולי ליצור מנגנון של ועדת חינוך גבוהה, להוציא את המנדט הזה מאותה רשות מקומית, אבל פה יש רשות מקומית, שהצליחה, יש לה בעיות אחרות, שמונֶה משרד הפנים - - -
<אילן שי: אתחיל מן הנקודה הזאת - - -
<אילן שי: עו"ד אילן שי מן הלשכה משפטית של משרד החינוך, נמצא אתי גם מנהל אגף א' רישוי, מר פארס טוויל ממשרד החינוך, ואני רוצה להתחיל מן הנקודה הזאת, של הגורמים שמנהלים מוסדות חינוך, רשויות מקומיות, רשתות והטענה שיש איזשהו הליך של הפרטת מוסדות חינוך.
<אילן שי: אני כבר לא כל כך צעיר וכשאני סיימתי בית ספר יסודי, חלק מן האפשרויות שעמדו בפני כדי להמשיך לבית ספר תיכון, היו בתי- ספר שנוהלו על ידי רשתות, חלק מן הרשתות גם היום נמצאות במערכת ואני חושב שגם אז הן היו - - -
יעקב מרגי: כן, אבל תסכים אתי, מה שכיוונתי, אני אעזור לך - - -
<אילן שי: בסדר אז - - -
יעקב מרגי: לא, תסכים אתי שאם ברשות מקומית, קח לדוגמה את באר שבע, שאני מכיר אותה, העיריה, הרשות המקומית הפעילה את רשת החינוך ובתוך רשת החינוך היתה לה "עמל", היתה לה "אורט", לא הכול, אנחנו מכירים תופעה היום שרשויות מעבירות את כל הסמכות, את כל ההפעלה של מערכת החינוך העל תיכונית ולזה כיוונתי.
<אילן שי: זו סוגיה - - -
יעקב מרגי: עזוב, אני רוצה לדבר על התקינות המשפטית של התהליך.
<אילן שי: לגבי התהליך שבמסגרתו יוצאים היום מכרזים להעברת בעלות על מוסדות חינוך, ניתן בשנת 2009 פסק דין על ידי בית המשפט לעניינים מנהליים בבאר שבע, מאוחר יותר ניתנו עוד פסקי דין שחזרו על ההלכה הזו, שקבעה שהעברת בעלות על מוסד חינוך מצריכה מכרז.
<אילן שי: האמירה בפסק הדין "תקדין עתיד" היא, שמכוח אותן תקנות חובת מכרזים שיש ברשויות המקומיות כבר עשרות שנים, הן חלות גם על העברת בעלות של רשויות מקומיות, של מוסדות חינוך.
<אילן שי: בתחילה, כשפסק הדין ניתן – בשנה שנתיים המאוחרות יותר ניתנו עוד כמה פסקי דין שחזרו על אותה ההלכה, משרד החינוך ניסה לקדם מהלך של קביעת פטור ממכרז לרשויות מקומיות בהעברת בעלות על מוסדות חינוך.
<אילן שי: הייתה פניה של שר החינוך דאז גדעון סער, שפנה בכתב לשר הפנים בעניין הזה והיו דיונים שהשתתפו בהם גם נציגים של משרד המשפטים ומשרד הפנים, העמדה החד-משמעית, גם של משרד המשפטים וגם של משרד הפנים היא, שפסק הדין הוא נכון, מוצדק, תואם את דיני השלטון המקומי והם התנגדו לבצע שינוי בדיני השלטון המקומי כדי לקבוע פטור ממכרז כזה, אני גם לא רוצה להיכנס יותר מדי לנושא הזה, כי דיני - - -
יעקב מרגי: כבר נכנסת יותר מדי.
יעקב מרגי: תן לי לסוגיות שעלו כאן.
<אילן שי: אז התחלנו בעבודה מול הלשכה המשפטית של משרד הפנים ומול מרכז השלטון המקומי, לגבי חוזר המנכל המשותף של משרד הפנים ומשרד החינוך - - -
יעקב מרגי: כמה זמן עבדתם על חוזר המנכל?
<אילן שי: זה אחד מחוזרי המנכל שמבחינת זמן, גם משך הזמן וגם כמות השעות שבאותו זמן הוקדשו לזה, זה אחד מחוזרי המנכל שהקדישו לו הכי הרבה זמן עבודה, הסוגיה הספציפית הזאת הייתה בדיון - - -
יעקב מרגי: באיזו שנה התחלתם?
<אילן שי: לדעתי, ב-2012.
יעקב מרגי: ארבע שנים, כמה עיריות הפריטו מאז או העבירו בעלות?
<אילן שי: כמה עשרות אולי.
יעקב מרגי: אנחנו השלטון, לא אומר אתם, בסדר?
יעקב מרגי: אנחנו, לא אתה, משרד החינוך - - - עושה עבודת קודש, משרד החינוך, אנחנו, השלטון, גיבורים על חלשים.
יעקב מרגי: על פונקציות יותר קטנות אנחנו עוצרים תהליכים, עוצרים משאבים, עוצרים תקציבים, לא מאשרים רישיון למוסדות, על ביקורת קטנה כזו קטנה עוצרים תקציבים רטרואקטיבית ויושב פה מהלך במשך שנים, שכל רשות מקומית עשתה את זה בשיטתה ובדרכה היא, ואני מאמין שאם לא היו כאן קטבים פוליטיים בקרית ים, אז יכול להיות שגם כאן היה עובר אפילו, או באותו פטור מדומה ממכרז, או בהחלטת מליאת העיר.
יעקב מרגי: אני עכשיו, הביקורת ההיא, עלינו כריבון, ואני שמח שבסוף החוזר יצא אבל כשאתה אומר לי 2012, אנחנו 2016.
<אילן שי: גם הנקודה הזאת של מי יכול להשתתף במכרז, היא סוגיה שנדונה באופן ספציפי מול משרד הפנים, מול מרכז השלטון המקומי והיו שם שני עקרונות או שני אינטרסים שהיה צריך לאזן ביניהם.
<אילן שי: האחד הוא שבאמת הגוף שניגש למכרז, שיכול להשתתף במכרז, הוא גוף ראוי, שיש לו ניסיון, שהוא מסוגל להתמודד עם המטלה הזאת ומצד שני, לא לסגור את הדלת בפני גורמים חדשים שרוצים להיכנס ולנהל מוסדות חינוך.
<אילן שי: אני חייב לציין שתוך כדי העבודה, כשהיה ברור שזו אחת הנקודות שאמורות לעלות, היו גם פניות, מצד אחד של אותן רשתות ותיקות וגדולות שאמרו: חייבים לקבוע כללים, תדרשו תנאי סף וניסיון מאוד גבוהים, גם למשך הניסיון וגם לכמות בתי הספר שנוהלו, ומצד שני היו גופים שהם חדשים יותר, שיש להם פחות ניסיון, שיש להם רצון להיכנס ולנהל בתי ספר עבור רשויות מקומיות, שאמרו: לא צריך לקבוע שום כלל, הכלל צריך להיות מינימלי ואנחנו, במסגרת הנוהג, גם במסגרת הכלל הרגיל שקיים בדיני המכרזים – גם של השלטון המקומי וגם של השלטון המרכזי, שבאופן כללי בבניית המכרז צריך למנוע מצב של סגירת הדלת בפני מתמודדים - - -
יעקב מרגי: הסעיף הזה של "קדימה מדע", האם הוא תנאי מגביל?
<אילן שי: זה תנאי מגביל אבל הוא תנאי מגביל, כן.
יעקב מרגי: האם הוא עומד במבחן החוקתי של מכרז תקין?
<אילן שי: העמדה שלנו, כן, גם העמדה של משרד הפנים דרך השלטון המקומי - - -
יעקב מרגי: כי אין לי כלים אחרים להתמודד אז אני מבקש מכל הגורמים לבדוק אם אכן זה עומד בתנאים.
יעקב מרגי: כן, למה?
יעקב מרגי: אסור?
יעקב מרגי: אתה פוחד?
<דוד אבן צור: לא פוחד, אני אמרתי להם מראש.
יעקב מרגי: , בבקשה.
<אילן שי: למה הכוונה, האם בדקתי את המכרז?
יעקב מרגי: לא, לא, לא, לא.
<קריאה: הנוהל.
יעקב מרגי: אתה ענית לי למה ששאלתי.
יעקב מרגי: אם תמשיכו להתייחס לקריאות ביניים אז זה מה שתקבלו.
<אילן שי: ביחס להעברת בעלות, לפי סעיף 12 לחוק הפיקוח על בתי הספר – להעברת הבעלות הספציפית אני עכשיו מתייחס, סעיף 12 לחוק הפיקוח על בתי הספר קובע שהעברות בעלות צריכות לקבל אישור של מנכ"לית משרד החינוך, ויש תהליך שבו גם במסגרת אגף רישוי נערכת בדיקה של החלק בו עומדים בדרישות שקבועות בתקנות ובחוק, לגבי מי שרוצה לקבל את הבעלות על מוסד חינוך כאן, במסגרת של העברת בעלות וגם, הלשכה המשפטית של משרד החינוך בודקת את הסכם העברת הבעלות.
<אילן שי: בשנה שעברה קיבלנו הסכם שלא היה במכרז וכיוון שאנחנו לא מומחים לדיני שלטון מקומי, פנינו ללשכה המשפטית של משרד הפנים ושאלנו אותם אם במקרה הזה הוראת הפטור שבה עשו שימוש כדי לאשר את ההסכם, עומדת בדיני שלטון מקומי.
<אילן שי: משרד הפנים נתן חוות דעת שלא ואז לא אישרנו את העברת הבעלות.
<אילן שי: העברת הבעלות הוגשה מחדש, אנחנו עדיין גם בשלב של לקראת המועדים, המועד האחרון להגשת העברת בעלות הוא סוף החודש, הוא לא הסתיים, עדיין מגיעות בקשות להעברת בעלות, אנחנו יודעים לגבי העברת הבעלות הספציפית הזו שהגיעה, שהתחיל תהליך הבדיקה שלה ובאופן כללי, מה שאנחנו בודקים בהסכמי העברת בעלות, אנחנו לא בודקים את המכרזים מעבר לזה שהתקיים מכרז - - -
יעקב מרגי: האם אתה יודע את המגבלה הזו שמורֶה שלא קיבל הודעה עד תאריך מסוים בחודש מאי - - -
<אילן שי: עד 31 במאי.
<אילן שי: לכן גם כן את המועד - - -
יעקב מרגי: מתי אתה אמור לתת את התשובות על אשור העברת הבעלות?
<אילן שי: לא רציתי - - - לפני הדיון אבל לא הספקתי, אנחנו כבר שלחנו מכתב ל"קדימה מדע" עם דרישות - - -
יעקב מרגי: דרישות לְמה?
<אילן שי: תיקון ההסכם.
יעקב מרגי: תיקון ההסכם.
<אילן שי: שני סעיפים.
יעקב מרגי: האם אתה יכול לומר לנו באילו סעיפים?
<אילן שי: יש סעיף שבו אנחנו מבקשים הבהרה שהתנאים של המורים, אחד התנאים שאנחנו מבקשים עליהם הבהרה הוא שהתנאים של המורים יהיו לכל הפחות ברמה של ההסכמים הקיבוציים וההנחיות של משרד החינוך, שהן תקנון שירות עובדי הוראה, שצריך שזה יהיה ברור בצורה חד משמעית.
יעקב מרגי: דוד אבן צור, רצית הבהרות.
<דוד אבן צור: כן.
<דוד אבן צור: אני חייב לציין, קודם כל ההורים שנמצאים כאן, שאני יודע באמת שהם לא באו על בסיס פוליטי לכאן, הם באו רק מתוך דאגה, וישבו אצלי ואני חייב לתקן את מה שאמר עו"ד אלון סיסו, חבר מועצת עיר ויו"ר ועד המכרזים.
<דוד אבן צור: ההחלטה התקבלה כשעשיתי יום חינוך, ערב חינוך וכינסתי את מועצת העיר לפני כל ההורים, ועד הורים, שהם הוזמנו, ועד הורים יישובי הוזמנו ומורים וכל מערכת החינוך של קריית ים, עשיתי את הישיבה הזאת והכנסתי את יושבת ראש ועד ההורים היישובי, לתוך הועדה שתקבע את הניקוד בוועדת המכרזים, למרות שלא הייתי חייב.
<דוד אבן צור: לקחתי מנהל בית ספר תיכון לשעבר, לקחתי את כל האנשים, אנשי כלכלה, אנשי חינוך ואותה הכנסתי כנציגת ועד ההורים היישובי בוועדה שתנקד, והיא אכן ישבה וניקדה.
<דוד אבן צור: יכול להיות שההתנגדות שלה באופן כללי היא לכל רשת, לא דווקא ל"קדימה מדע", לא לתת לאף רשת, יכול להיות, כי הן טוענות, לפי הטענה ששמעתי את נציגות ההורים, שכל רשת תעשה כדי לאזן את התקציבים של מוסדות אחרים שהם בהפסדים ואצלנו זה ברווח אולי, אז "ידפקו" כאילו את בית ספר "רבין", הן אמרו את זה קודם, אז אם ההתנגדות שלכן היא בכלל לכל רשת, תגידו אותה, שזה בכלל לכל רשת, כי זה מה שאמרתם, לא דווקא "קדימה מדע" היא הבעיה שלכם, כי עובדה שנציגה שלכם ישבה בוועדה וניקדה, והיא נבחרה על ידי מועצת עיר כדי שהיא תשב ותנקד, ככה שכולם היו מעורבים.
<דוד אבן צור: עוה"ד אלון סיסו בעצמו היה מעורב בהחלטה אם לצאת למכרז, הבאתי את זה למועצת עיר, אם לצאת למכרז בכלל והוא השתתף בהצבעה והוא התנגד, זה משהו אחר אבל, לא להגיד שלא ידעת שהולך להיות מכרז - - -
<דוד אבן צור: אמרת שלא ידעת בכלל.
יעקב מרגי: דוד.
יעקב מרגי: חבר הכנסת איל בן ראובן, מילה לפני הסיכום, אני חייב לצאת לסיכום, אני באיחור זמנים, אני חייב לצאת לסיכום כבר, בבקשה.
איל בן ראובן: אני חושב שקודם כל הדיון הזה הוא חשוב, אני חושב שתלמידים בסופו של דבר במדינת ישראל הם לב ליבה של החברה הישראלית ולכן, אני חושב שטוב מאוד עשה היושב ראש, וכל הדיון הזה הוא חשוב.
איל בן ראובן: אני אגיד לכם מה אני שומע פה, מה אני מזהה פה, כמובן, את הזיהוי שלי.
איל בן ראובן: אני מזהה פה הרבה מאוד כוונות טובות, אני מזהה את ראש העיר שרוצה לעשות יותר טוב, אני מזהה את חברת "קדימה מדע" שבאמת שמה הרבה כסף על תלמידי מדינת ישראל ועל כך תבורכו - - -
יעקב מרגי: הם מתכוננים גם לשים, גם בעתיד.
איל בן ראובן: ועושה דברים טובים, גם לעתיד.
איל בן ראובן: אני מוכרח להגיד שכולם אותנטיים, אני מאוד מאוד מכבד את תחושת ההורים, את האנשים שבאים מתוך "אלה הילדים שלנו", זה הלב שלכם ואני חושב, כמו שאומרים, הדברים מתוך הלב ולכן, אני מקבל את דאגת ההורים ואני אומר לכם כדי שתדעו, יש גם מורים מודאגים, יש מורים מודאגים, אני אומר לכם, דיברתי אתם, יש מורים מודאגים בבית הספר.
איל בן ראובן: צריך לטפל בנושא.
איל בן ראובן: לעצם העניין, אני מציע, כבוד היושב ראש, יש פה תהליך שכרגע רץ, אני חושב שאנחנו, היות והתחלנו פה באיזשהו תהליך, יהיה נכון שאתה תקיים בעוד מספר חודשים, או בעוד זמן שתקבע, איזשהו דיון מעקב, שיבדוק, ואני חושב שדיון מעקב כזה יחייב את כל המשתתפים בעניין על מנת ללכת בדרך.
איל בן ראובן: דבר שני שאני מציע, אני מציע למשרד החינוך לקיים, גם אֲתם, תהליך בקרה, על מה שקורה בכל סוגיית ההפרטות של בתי הספר ולא רק באמצעות ניירות, בהעברת נייר אחד לשני, אלא באמצעות בקרה בעין, לראות מה קורה באמת בבתי הספר.
איל בן ראובן: והדבר השלישי, ואני פה מתייחס למה שאמר כבוד יו"ר ארגון המורים, אתה התחלת בזה ואני אומר לך, אני מרגיש בעייתי עם כל סוגיית הפרטת בתי הספר.
איל בן ראובן: ואני אומר את זה כי בעיניי, ראש עיר, עירייה – הלב שלה זה התלמידים שלה ואני הייתי רוצה קשר שאין לו שרשראות בדרך.
איל בן ראובן: ולכן יש לי המלצה לבקש ממבקר המדינה לעשות ביקורת על כל נושא הפרטת בתי הספר - - -
יעקב מרגי: אנחנו חברי ועדת ביקורת המדינה?
איל בן ראובן: אני חבר ועדת ביקורת המדינה - - -
יעקב מרגי: גם אני חבר, בוא נראה.
יעקב מרגי: חוות דעת היא בלי שום קשר.
איל בן ראובן: אז נבקש ביקורת הועדה, נעשה בדיקה.
יעקב מרגי: הועדה מודה לך, לחברי הכנסת המציעים, על העלאת חרדת ההורים והתלמידים מעתידו של בית הספר "רבין" בקרית ים.
יעקב מרגי: הועדה שמחה לשמוע על האחוזים הגבוהים של זכאות לבגרות בקרית ים, לעומת הנתונים בארץ.
יעקב מרגי: לפני שאני ממשיך, האם מישהו יודע להגיד לי כמה אחוזים מתוך הבוגרים משתלבים באקדמיה בקרית ים?
יעקב מרגי: האם מישהו בדק את זה פעם?
יעקב מרגי: לא חייב, אם אין, עדיף מידע נכון, זה הפרמטר הראשון וללא הפרמטר השני זה לא אומר כלום.
יעקב מרגי: הועדה שמעה על החשש של הגורמים המתנגדים, לקשר שבין רשת "אורט העולמית" לבין עירית קריית ים.
יעקב מרגי: הועדה מודיעה שאין לוועדה את הכלים לבדוק חששות אלו.
יעקב מרגי: הועדה שמחה לשמוע מראש הרשות שטובת התלמידים לנגד עיניו.
יעקב מרגי: הועדה שמחה לשמוע ש"קדימה מדע" מתחייבת למורים ולהסכם הקיבוצי.
יעקב מרגי: הועדה קוראת למשרד החינוך וארגוני המורים להתכנס למתווה שיהיה מיטבי ביותר לטובת המורים והתלמידים.
יעקב מרגי: הועדה קוראת למשרד החינוך להשלים את תהליך הרישוי.
יעקב מרגי: הועדה קוראת לנציגות ההורים, הרשות המקומית ו"קדימה מדע", להתכנס, לפרוס על שולחן אחד את החששות ואת הדרישות לשמירת רמת החינוך במוסדות החינוך האלה.
יעקב מרגי: הועדה תקיים דיון מעקב.
מירב בן ארי: סליחה, אני פשוט רצה מן הקצה לקצה השני של הכנסת.
מירב בן ארי: אנחנו נתחיל את הדיון.
מירב בן ארי: היום יום שלישי, 29.3.2016, י"ט באדר ב' תשע"ו.
מירב בן ארי: אני מירב בן ארי ואני אחליף את חבר הכנסת יו"ר הועדה יעקב מֶרגי, ועדת החינוך, התרבות והספורט.
מירב בן ארי: הנושא של הדיון – והוא יהיה דיון קצר כי יש מליאה, הוא "מענק התמדה למורים עולים".
מירב בן ארי: היוזמה היא של ח"כ עודד פורר, אבל הוא דיבר אתי ואמר לי שחברת הכנסת סופה לנדבר תחליף ותייצג אותו אז בבקשה, חברת הכנסת סופה.
סופה לנדבר: הבקשה לדיון מהיר הייתה של חבר הכנסת עודד פורר, הוא הסב את ליבנו לנושא של מענק יובל למורים עולים.
סופה לנדבר: בשנת 2015 לאחר שנים של דיונים הוחלט לתת מענק יובל למורים עם וותק שאינו פחות מעשר שנים בארץ, ועם וותק כללי של עשרים וחמש שנות כמורים בהוראה.
סופה לנדבר: המענק בגובה 4,000 ₪ ובעצם הוחלט לתת להם את המענק, אבל - - - כנראה באמצע של דברים, שאת המענק הזה נותנים למורים למקצועות ריאליים כמו פיזיקה, כימיה, ביולוגיה ולא נותנים למורים אחרים.
סופה לנדבר: התיקון שצריך להתקיים הוא שמורים אחרים גם זכאים למענק הזה, כשיש להם ותק הוראה של לפחות עשר שנים בארץ, כי כעת קרה שנניח מורים לתנ"ך, לאזרחות, מורים לספרות, להיסטוריה, הם לא קיבלו מענק.
סופה לנדבר: אני לא רואה סיבה שמורים לתחום אחד, שיש אתו בעיה במערכת החינוך יקבלו, מפני שהוחלט לתת מענק לכל המורים העולים, שבעצם תקופת העבודה שלהם היא לא פחות מעשר שנים.
<רן ארז: וגם המענק ניתן רק לתקופה של ארבע שנים.
מירב בן ארי: סליחה, אדוני, שניה, חברת הכנסת תסיים ואני אתן הערות.
מירב בן ארי: גם תציג את עצמך לפרוטוקול.
מירב בן ארי: חברת הכנסת סופה לנדבר, אני רוצה לשמוע בבקשה את ההתייחסות של משרד החינוך.
מירב בן ארי: רחל כאן?
מירב בן ארי: רחל טייטלבוים, מנהלת תחום תנאי שירות של עובדי הוראה.
<רחל טייטלבוים: סוניה פה.
מירב בן ארי: , סוניה, בבקשה, סוניה פרץ.
<סוניה פרץ: שמי סוניה פרץ, אני מנהלת אגף כוח אדם בהוראה.
<סוניה פרץ: המענק שניתן הוא בעצם מענק שנקרא מענק ההתמדה.
<סוניה פרץ: והוא ניתן למורים ותיקים, לאו דווקא עולים, לאו דווקא מורים עולים, כשהרעיון היה בעצם לייצר איזשהו תמריץ למורים במקצועות נדרשים, שאנחנו יודעים שיש לנו מחסור במורים בתחומים האלה ואיזשהו מענק - - -
מירב בן ארי: קרבי את המיקרופון.
<סוניה פרץ: ואיזשהו מענק שיהווה תמריץ על התמדתם בעבודה בהוראה ולכן נקבעו המקצועות מדעי הטכנולוגיה, מדעים ומתימטיקה, כמקצועות שבהם אנחנו נותנים את המענק הזה.
<סוניה פרץ: כמובן שצריך לזכור שהמענק ניתן באיזושהי מסגרת תקציבית נתונה ולכן, בחרנו לתת את זה יחד עם משרד האוצר, בתחומים שבהם חסרים לנו מורים במדינת ישראל, ודרך המענק הזה אנחנו גם מעודדים את ההישארות שלהם במערכת.
מירב בן ארי: אילו מורים, תזכירי לפרוטוקול, מקבלים את המענק לאור העובדה שחסרים לכם מורים?
<סוניה פרץ: אז כמו שאמרתי יש רשימת מקצועות שמופיעה באותו חוזר שיצא על ידי הממונה על השכר, המקצועות הם מדעי הטכנולוגיה, המדעים – כימיה, פיזיקה, ביולוגיה ומתימטיקה.
<סוניה פרץ: אלה המקצועות פחות או יותר שהמורים שמלמדים אותם ונמצאו זכאים, כמו שאמרתי, לאו דווקא מורים עולים, אלא כל מורה שעומד - - - שנקבע קיבל את המענק, וכמו שנאמר קודם על ידי מר רן ארז, יושב ראש ארגון המורים, המענק כרגע נקבע לארבע שנים - - -
מירב בן ארי: זה חדש המענק הזה?
מירב בן ארי: חדש לגמרי?
<סוניה פרץ: המענק נקבע - - -
סופה לנדבר: עד כמה שזכור לי חבר הכנסת רזבוזוב אמר שהוא השיג מענק לכל המורים, מורים עולים - - -
<סוניה פרץ: זה זה, בתוך זה.
סופה לנדבר: סליחה, אני שואלת באיזה סעיף תקציבי זה הוסף?
<סוניה פרץ: התבסס תקציב לצורך המענק הזה.
<סוניה פרץ: לא היה תקציב למענק הזה.
מירב בן ארי: כמה התקציב של המענק הזה?
<סוניה פרץ: חמישה מיליון שקלים.
מירב בן ארי: חמישה מיליון שקלים וזה לא קשור אם הם מורים שהם יוצאי חבר העמים, אתיופיה או כל מדינה אחרת, הסיבה שהם מקבלים את המענק היא אך ורק כי במקצוע הספציפי הזה יש חוסר במורים.
<סוניה פרץ: זה השם שלו, מענק ההתמדה.
מירב בן ארי: , עוד התייחסויות.
מירב בן ארי: אני רואה שיש עוד כמה שרוצים.
מירב בן ארי: רן?
<רן ארז: כן.
מירב בן ארי: רק הצג את עצמך.
<רן ארז: רן ארז, יושב ראש הנהלת ארגון המורים.
<רן ארז: ניהלנו לא מעט שיחות, גם עם חבר הכנסת רזבוזוב וגם עם משרד החינוך.
<רן ארז: בסופו של דבר מי שהחליט את ההחלטה הזאת הוא משרד האוצר.
<רן ארז: משרד האוצר הוציא את החוזר ובחוזר הזה הוא קבע לאיזה מקצועות יינתן המענק ושזה לארבע שנים, כאשר מדובר על שנתיים רטרואקטיבית ובעוד שנתיים למעשה המענק הזה אמור להיפסק.
<רן ארז: אין שום המשכיות ולא נכללו כל המורים שעונים לקריטריונים, אלא רק מורים נדרשים כפי שקבע משרד האוצר.
<רן ארז: צר לי שמשרד האוצר צריך לקבוע מה זה "נדרש" במערכת החינוך אבל זה מה שהם קבעו.
<רן ארז: כנראה שעשו איזשהו תחשיב כלכלי.
סופה לנדבר: לקראת הבחירות, נכון?
<רן ארז: לקראת הבחירות שהיו.
<רן ארז: מה שאני מבקש, אני חושב שההיגיון אומר שצריך לתת לכולם ולא לעשות סלקציה – לאלה כן ולאלה לא, ולא לתת את זה רק לתקופה קצובה של ארבע שנים, כשבעוד שנה וחצי זה נגמר.
מירב בן ארי: עוד שנה וחצי?
סופה לנדבר: כאשר נלחמתם אתם בעצם נלחמתם לכל התקופות לכל הזמן, עם מענק למורים עבור עבודה נהדרת במערכת החינוך.
<רן ארז: נכון מאוד.
מירב בן ארי: כן, אדוני.
<אבי פרידמן: אבי פרידמן מאגף השכר במשרד האוצר.
<אבי פרידמן: אני רוצה ברשותך להתייחס לדברים שנאמרו פה.
<אבי פרידמן: קודם כל רשימת המקצועות נקבעה ביחד עם משרד החינוך בתיאום מלא עם משרד החינוך, מתוך הבנה של צרכי מערכת החינוך וצרכי התקציב.
<אבי פרידמן: המענק הזה הוא מענק - - - והוא ניתן במסגרת תכניות שמשרד החינוך עושה מדי פעם, לעידוד מקצועות נדרשים וחיזוק המערכת היכן שנדרש, גם מתוך הוקרה לאוכלוסיות מסויימות כלליות, כמו שהוזכר, של אוכלוסיות מורים ותיקות.
<אבי פרידמן: אני רוצה עוד להזכיר שככלל, יחסי העבודה והדרישות שרן מעלה, נקבעים על ידי הממשלה במשא ומתן מול ארגוני המורים על פי חוק, כך אנחנו עובדים בדרך כלל.
<אבי פרידמן: המטרה שלנו בדרך כלל במסגרת יחסי העבודה האלה, או מדיניות הממשלה כיום, היא שהשכר, הקצאת התקציב, הם מתוך כוונה שהשכר יגיע למורים בעלי שכר נמוך, שאלה בדרך כלל המורים בעלי הותק הנמוך, אז אם עולה דרישה כזאת צריך לבחון אותה במסגרת הכללים המוגבלים.
מירב בן ארי: רן אומר שעוד שנה וחצי זה יסתיים.
מירב בן ארי: האם מישהו בדק את המשמעות של המענק, כמה זה משפיע על מורים להיכנס למערכת, עד כמה זה משאיר מורים טובים במערכת?
<אבי פרידמן: זה משהו שאנחנו נוכל לבדוק עוד שנה וחצי.
<אבי פרידמן: בגלל זה המענק - - -
מירב בן ארי: אבל אם אתה תבדוק עוד שנה וחצי כשכבר ייגמר הכסף, אז אנחנו לא נוכל להעיד על כמה התכנית הצליחה.
מירב בן ארי: אני אומרת שאם אתה רוצה לבוא ולבקש עוד כסף ואתה מן האוצר, מן הסתם תצטרך להוכיח שהתכנית טובה ואז תגיד: אני רוצה עוד כסף ואני רוצה להרחיב אותה גם למקצועות נוספים.
מירב בן ארי: פה חסר לי.
מירב בן ארי: אולי מישהו מתוך משרד החינוך יכול, האם מישהו מכם בדק את הנכונות של המענק הזה?
<סוניה פרץ: תראי, אנחנו רק החודש משלימים את התשלום למענק אז אנחנו - - -
מירב בן ארי: לא ניתן לבדוק את המשמעות שלו.
סופה לנדבר: מתי אתם התחלתם לעשות את זה?
<סוניה פרץ: החוזר של הממונה על השכר פורסם בחודש מאי.
<סוניה פרץ: אנחנו היינו צריכים - - -
סופה לנדבר: מאי 2015.
<סוניה פרץ: מאי 2015, כן.
<סוניה פרץ: אנחנו היינו צריכים מספר חודשים כדי להיערך ולהטמיע אותו בתוך מערכות המשרד, ואז לפרסם את ההוראות, כי החוזר משולם גם למורים שהם עובדי מדינה וגם למורים שהם עובדי בעלויות.
<סוניה פרץ: גם כל האיתור של המורים הזכאים לקח לנו - - -
סופה לנדבר: כמה מורים זכאים יש בתוך הסיפור הזה?
<סוניה פרץ: אנחנו נתנו לכ- 1,900 מורים.
מירב בן ארי: 1,900?
<סוניה פרץ: 1,900 מורים.
<רחל טייטלבוים: 1,900 כל שנה.
<רחל טייטלבוים: תשע"ד 1,900, תשע"ה 1,900.
מירב בן ארי: שָאֲלה חברת הכנסת סופה לנדבר, מתי התחלתם לתת?
סופה לנדבר: במאי 2015.
<סוניה פרץ: במאי 2015, כשאנחנו בעצם - - -
מירב בן ארי: אז איך זה מסתיים עוד שנה וחצי אם זה לארבע שנים?
<רן ארז: כי הם צריכים לשלם רטרואקטיבית.
סופה לנדבר: הם שילמו שנתיים רטרואקטיבית.
<סוניה פרץ: המענק ניתן לשנים תשע"ד, תשע"ה, תשע"ו, תשע"ז.
<סוניה פרץ: מה שאנחנו שילמנו עכשיו הוא לשנים תשע"ד, תשע"ה.
<סוניה פרץ: באוגוסט נשלם את המענק לתשע"ו.
<סוניה פרץ: אנחנו נצטרך לבחון את המורים הזכאים, את הגיל שלהם, אבל אנחנו, במקצועות האלה, כמו שאני אמרתי, אלה מקצועות שחסרים לנו בהם מורים.
<סוניה פרץ: אנחנו מנסים למצוא דרכים כדי לעודד את המורים הקיימים להישאר בתוך בתי הספר וגם לראות ערוצים נוספים, שאנחנו יכולים דרכם פשוט להביא מורים חדשים לתוך המערכת בתחומים האלה.
<סוניה פרץ: תחומים של פיזיקה, של כימיה, של מדעי הטכנולוגיה, חבריי בארגון המורים יודעים את זה, מכירים את המצוקה הזאת, זאת מצוקה שאנחנו כולנו מתמודדים אתה.
מירב בן ארי: והמענק באמת מסייע להביא?
<סוניה פרץ: אני מניחה שלקראת אמצע תשע"ז נוכל לדעת מה קורה.
<סוניה פרץ: דרך אגב, החוזר של הממונה על השכר אומר כזה דבר: שהמענק ישולם עד לשנת הלימודים תשע"ז ולאחר מכן תיבחן הערכתו מחדש, זאת אומרת שהוא משאיר פה את האפשרות לבחון - - -
מירב בן ארי: לבחון גם את ההגדלה וגם את מספר תחומי המקצועות.
<סוניה פרץ: את תחומי המקצועות – יכול להיות.
<סוניה פרץ: כרגע - - -
מירב בן ארי: יכול להיות שבתשע"ז, בסופה, את תגלי שיש מקצועות אחרים שחסרים בהם מורים.
<סוניה פרץ: זה יכול להיות.
<סוניה פרץ: - - - אני לא יודעת להגיד לך מה יהיה לגבי - - -
מירב בן ארי: האם רציתָ להעיר משהו?
<רן ארז: כן, אני מבקש להעיר.
<רן ארז: החוזר הזה מדבר על כך שיש למורה ותק של לפחות עשרים וחמש שנה, כאשר עשר מתוכן בארץ.
<רן ארז: האנשים שיש להם את הותק הזה עומדים לצאת לפנסיה עוד מעט כך שלמעשה, אם לא יאריכו את החוזר אז למעשה, לא יהיה למי לשלם ויותר מזאת, אלה שנמצאים עכשיו במקצועות שעוד לא הוכללו בתוך הסידור הזה, בסופו של דבר יצאו לפנסיה בלי לקבל את התוספת.
<רן ארז: התוספת הזאת באה מסיבה אחרת לגמרי.
<רן ארז: בהסכמים שנעשו בשנות התשעים כתוב שכל מורה שעבד אצל המעסיקים שחתומים על ההסכם הקיבוצי, יקבל מענק יובל אחרי עשרים וחמש שנה.
<רן ארז: מענק יובל.
<רן ארז: אבל, מפני שעולים שבאו מחוץ לארץ לא צברו בארץ עשרים וחמש שנה, אז לא רצו לתת להם ולכן, התחיל הלחץ הזה, הפוליטי, לתת גם להם והוחלט סוף סוף לתת להם, כדי לפצות אותם במיקצת, אבל רק לחֱלק, לא לכולם.
<רן ארז: מדובר באנשים מאוד מבוגרים, מדובר באנשים שיוצאים לפנסיה, לא מדובר באנשים שרוצים לתת להם כדי להחזיק אותם במערכת, כי ממילא, הגיל שלהם מוציא אותם החוצה, כך שלמעשה, פה התשלום הוא כדי לתקן עיוות ואפליה שנעשתה כלפיהם במשך כל השנים.
<רן ארז: זה לא כדי לשמור אותם במערכת כי הרי בגיל מסוים כולם פורשים.
מירב בן ארי: מי בעצם ייכנס במקום הפורשים?
<קריאה: מורים אחרים.
<רן ארז: מי שייכנס במקום הפורשים זה מי שעונה לקריטריונים האלה אבל - - -
מירב בן ארי: לאותם קריטריונים שציינת.
<רן ארז: כן אבל הם הגבילו את זה לארבע שנים, תשע"ד - - -
מירב בן ארי: לא, אבל הנה, פה אנחנו אומרים שצריך לבחון את התכנית שוב, חכה, אל - - -
<רן ארז: אני מכיר את משרד האוצר לא מעט שנים, כשהם בודקים הם בודקים הרבה מאוד שנים והבדיקה הזאת לוקחת זמן, עד שהאנשים יוצאים לפנסיה.
מירב בן ארי: , האם רצית להעיר משהו, חברת הכנסת סופה לנדבר?
סופה לנדבר: כן, רציתי להעיר.
סופה לנדבר: קודם כל ההחלטה הזאת היא חלקית, יש פה אפליה, אפליה קשה ביותר אני חושבת שבמשרד האוצר ובמשרד החינוך לא היו צריכים להסכים - - -
מירב בן ארי: האפליה שאת מחזקת - - -
סופה לנדבר: היא אפליה של מורים במקצועות לא ריאליים.
סופה לנדבר: אני חושבת שאם עשו מענק כזה אז היו צריכים לעשות אותו לכל המקצועות והדבר הזה, שיש לנו מורים חסרים במקצועות מסויימים, זה לא מקובל עליי.
סופה לנדבר: אני יודעת שמשרד העלייה והקליטה הביא מורים לפיזיקה, כימיה, מתימטיקה והם בחודש אוגוסט מסיימים את הקורס והם מתחילים, רוצים להתחיל לעבוד במערכת ואני אישית, התערבתי בעניין, כי הם שלחו מכתבים לכל בתי הספר, שלחו להמון בתי ספר ולא קיבלו מאף מקום תשובה, ממערכת חינוך לא קיבלו תשובה אז להגיד שחסרים מורים לפיזיקה, כימיה, מתימטיקה, זה שהם חסרים מצד אחד אבל, מצד שני, משרד העלייה והקליטה פעל בכך שהביא לכאן מורים במקצועות האלו.
סופה לנדבר: דבר שני, יש פה ריח מאוד לא טוב.
סופה לנדבר: לקראת הבחירות פתאום מאשרים מענק והוא מענק חלקי, לחלק כן ולחלק לא, וסך הכול לארבע שנים, יש פה משהו שלא נעים לי לבטא אבל כך אני מרגישה.
סופה לנדבר: אני חושבת שחבר הכנסת עודד פורר – ואני מצטרפת אליו, מתכוון לכך שצריכים לעשות את זה לכל המורים ולטווח הרבה יותר רציני, מהן ארבע שנים?
סופה לנדבר: מהן ארבע שנים?
סופה לנדבר: מה זה המענק הזה?