GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רון בולוטין: זה רק לקבל את ההחלטות, לתת את המשאבים ולפעול.
רון בולוטין: אני חושב שאנחנו בשעת כושר חד-פעמית.
רון בולוטין: זאת אומרת, יש היום מודעות בעקבות ההישגים של קרן ליבוביץ ואני חושב שזה עלה לכותרות.
רון בולוטין: יש באמת רצון טוב של הרבה מאוד גורמים החל ממשרד הספורט, הוועד האולימפי והיחידה לספורט הישגי.
רון בולוטין: יש רצון טוב אבל צריך עכשיו לתת את התנופה הנוספת ברמה של משאבים.
רון בולוטין: יש התאחדות שמסודרת היום, דבר שלא היה בעבר ואני באמת חושב שיש לנו הזדמנות חד-פעמית.
רון בולוטין: לגבי התקציבים.
רון בולוטין: נעשתה פה עבודה זהירה מתוך ידיעה שאין משאבים בלתי מוגבלים ואני חושב שחלק גדול מהמשאבים הוא קיים אלא שהוא דורש שינוי קריטריונים או השוואת קריטריונים בין ספורט רגיל לספורט נכים, אם זה במועצת ההימורים, אם זה במינהל הספורט, אם זה בוועד האולימפי.
רון בולוטין: בעצם זה דורש החלטות של שינוי קריטריונים או שוויון בקריטריונים וזה לא דורש עוד משאבים נוספים.
רון בולוטין: הנושא המרכזי הוא כמובן הנושא של התשתית.
רון בולוטין: אנחנו לא מגיעים לאלפי ילדים ובני נוער ואני חושב שהוועדה התמקדה גם בנושא הזה.
רון בולוטין: הייתה הישענות גדולה מאוד במשך שנים על שלושת בתי הלוחם ועל שני מרכזי הספורט של אילן.
רון בולוטין: אני שמח שהחברה למתנ"סים נרתמה גם לעניין הזה ואנחנו עכשיו הולכים על איזשהו פרוייקט עם ההתאחדות להקמה של מסגרות במסגרות הקהילתיות הרגילות כמו שכל העולם עובד.
רון בולוטין: היום הספורטאים הנכים בעולם לא מתאמנים במועדונים של ספורט נכים אלא במרכזים קהילתיים, באגודות ספורט רגילות וכדומה.
רון בולוטין: דיברנו על הנושא של העתודה שהוא חלק מאוד משמעותי והנושא השני הוא כל הליווי המקצועי והמדעי כולל כל המעטפת שעוטפת היום ספורטאי נכה.
רון בולוטין: שוב, אנשי המקצוע קיימים והמסגרות קיימות אבל צריך לעשות את החיבורים הנכונים ולתת את המשאבים המתאימים.
רון בולוטין: יש פה גם התייחסות של הוועדה – אולי זה לא כל כך הספורט התחרותי – לדברים שיכולים להשפיע בטווח של עשור או יותר על עתיד ספורט הנכים וזה כל נושא החוקים ותקנות שיכולים להשפיע על הכרה בפעילות גופנית וחינוך גופני בבתי-ספר ובשילוב של משרד העבודה והרווחה.
רון בולוטין: אני חושב שיש אפשרות להשפיע וגם נכתב בדוח שילדים נכים לא מגיעים לעסוק בפעילות גופנית בסיסית כי בחינוך המשולב המורה לחינוך גופני לא יודע איך לשלב אותם או לא יכול לשלב אותם, ואז בדרך כלל כבר מגיל צעיר הם יושבים בצד.
רון בולוטין: צריך לראות את הנושא של חינוך גופני וספורט כטיפול רפואי וכאמצעי שיקום.
רון בולוטין: כאמור, אני חושב שזו הזדמנות חד-פעמית.
רון בולוטין: יש היום הזדמנות לעשות את המהפך הגדול, אבל צריכה להיות החלטה כי אם לא, זה אומר להישאר כמו שאנחנו היום ברמה של ספורט עממי ולהחמיץ הזדמנות חד-פעמית.
ענת דריגור: אני שמתי דגש אולי קצת בצורה קיצונית על הנושא של התגמול.
ענת דריגור: למרות שקרן זכתה בהרבה מאוד מדליות זהב, התגמול שלה היה מאוד מאוד מזערי ואפילו מבייש לעומת ספורטאים אחרים.
ענת דריגור: מבחינתי זה היה נראה כאילו יש לה מדליה נכה ומאוד נלחמתי על זה כי אני חושבת שמדליה של ספורטאית נכה צריכה להיות מתוגמלת באותה מידה של מדליה.
ענת דריגור: זה הישגיות, הבחורה מתאמנת באותה מידה, משקיעה באותה מידה ואני לא רואה את העניין הזה.
ענת דריגור: נכון שצריך להשקיע בכל המשאבים האלה, אבל אני אומרת שאנחנו לא צריכים להתבייש בזה שאנחנו צריכים גם לקבל את התגמול הנכון והמיידי כי להצלחה גם צריך להיות תגמול והיום לצערי הרב התגמול צריך להתבטא באחזקה כלכלית.
ענת דריגור: קרן ממש הביעה את הקושי היום-יומי שלה לבוא, להתאמן ולהתחרות כשאין לה שקט כלכלי.
ענת דריגור: המקצוע שלה הוא מקצוע לכל דבר.
ענת דריגור: היא משקיעה, היא עובדת ביום יום ואין ספק שגם בתקציב זה צריך לבוא לידי ביטוי למרות שאני לא רואה כאן תקציב ואני לא רואה מהיכן יבוא הכסף הזה.
רדו רוזנטל: הוועדה המליצה פה דברים מאוד משמעותיים לספורט הנכים.
רדו רוזנטל: אני חושב שבהחלט אנחנו נמצאים במעבר מספורט כאמצעי שיקומי לספורט כאמצעי תחרותי ואנחנו צריכים להתאים את עצמנו.
רדו רוזנטל: קרן ליבוביץ באמת השיגה תוצאה יוצאת מן הכלל אבל אני חושב שמקום שני באולימפיאדה – והיו לנו שניים שזכו במדליית כסף באולימפיאדה – לא צריך להפחית מהישגי ישראל.
רדו רוזנטל: מדליית ארד בשיאי עולם שנקבעו, אני חושב שהיו הישגים יוצאים מהכלל גם בזירת הספורט וגם בייצוג מדינת ישראל.
רדו רוזנטל: גם הנפת דגל ישראל לפחות שמונה פעמים באולימפיאדת סידני, אני חושב שזה הישג אדיר.
רדו רוזנטל: שוב, זה כתוצאה אולי גם מהתמיכה שאתה נתת להכנת הספורטאים לאולימפיאדה.
רדו רוזנטל: אני הולך שלב אחד קדימה.
רדו רוזנטל: אנחנו כרגע נמצאים בשלב הזה של ההתארגנות עם הוועד האולימפי.
רדו רוזנטל: אני חושב שאחד הדברים שאנחנו צריכים להגיע אליו זה להבנה עם הוועד האולימפי על איך אנחנו נראים והקושי הוא הבנת המוסדות.
רדו רוזנטל: גם הוועד האולימפי לא כל כך מבין מה מקומה של התאחדות הספורט - שמרכזת 15 ענפי ספורט ומרכזת כאלף ספורטאים הישגיים – בתוך המבנה האולימפי הזה של ישראל.
רדו רוזנטל: אני חושב שקיימת בעיה במוסדות הממשלה.
רדו רוזנטל: למשרד המדע, התרבות והספורט מאוד קשה להבין איך לקבל את ההתאגדות ואינו יודע במה הוא יכול לעזור ואיך.
רדו רוזנטל: אני רוצה לומר לך שההכנות לאולימפיאדה בשנת 2004 קיבלו אפס שקלים.
רדו רוזנטל: היחידה לספורט הישגי קיבלה שני מיליון שקלים עבור הכנות ספורט זהב וקדם זהב.
רדו רוזנטל: לגבי ספונסרים.
רדו רוזנטל: ניסינו לפנות לחברות, היו דיונים והיושב-ראש שלנו מאוד פעיל בנושא זה.
רדו רוזנטל: כל אחד אומר שאנחנו עושים עבודה יפה, עבודת קודש וכולי, אבל כרגע לא יכול להקצות סכומים מסוימים.
רדו רוזנטל: לגבי הארגונים עצמם.
רדו רוזנטל: אנחנו מבססים את פעילות ספורט הנכים על הארגונים.
רדו רוזנטל: יש באמת ארגונים קצת יותר נדיבים כמו אילן, אבל יש ארגונים אחרים שאין להם את האמצעים והם לא יכולים לתמוך בספורט הנכים והתמיכה כאן היא כספית מכיוון ש70-60- אחוזים מתקציב ההתאחדות מגיעים מתוך תשלומי הארגונים.
רדו רוזנטל: לדוגמה, אם ספורטאי נוסע לחו"ל, זה עולה אלף דולר, אני משלם 300 דולר עבור הספורטאי והארגון משלם את ההפרש.
רדו רוזנטל: אנחנו עוסקים הרבה מאוד בהתחשבנויות עם הארגונים עצמם שאין להם את המקורות הכספיים כדי לתמוך בספורט הנכים.
רדו רוזנטל: להתאחדות גם כן אין תקציב ולכן אנחנו נמצאים במצב די סטטי שצריכים להוציא אותו מתוך התרדמה.
רדו רוזנטל: אני באמת מברך את ידידי עוזי מור ואורי אפק שאנחנו הרבה מאוד שנים בספורט הישראלי, ואת עודד הכט שעוזר לנו כרפרנט של ספורט הנכים.
רדו רוזנטל: בסיכומו של דבר, השורה התחתונה, תקציב של מיליון שקלים לספורט הנכים ממועצת ההימורים וממשרד המדע מהווה עשרים אחוז מהסכום אותו אנחנו צריכים.
רדו רוזנטל: אני מברך שוב את הוועדה ואני מקווה שתפעל בכיוון של הוועדה כי זה חיוני מאוד שנדע מראש מה עומד לרשותנו ושלא יהיה מצב בו ב1- בנובמבר יודיעו לי שאולי עומדים לרשותי 170 או 180 אלף שקלים.
עודד הכט: אני חושב שהשר מעורה הרבה והוא מופיע בבית הלוחם ומגיע לישיבות התאחדות ספורט הנכים ונוכח שם.
עודד הכט: הנושא הזה קרוב ללבו.
עודד הכט: אני חוזר הבוקר מישיבה שהייתה אצלנו במשרד ושם דנו בנושא שאני העליתי, נושא של ההכנות האולימפיות לנכים שלא בא לידי מיצוי והם לא קיבלו תקציב.
עודד הכט: הייתה ישיבה והם יקבלו.
עודד הכט: השנה עשינו צעד קדימה במינהל הספורט והכנסנו את הנושא של הנכים בדלת הראשית כשאחת הסיבות הייתה הבעיה של התשתיות בספורט הנכים והייתה להם אפשרות לעמוד מול היחידה לספורטאים צעירים.
עודד הכט: היום נערכות פגישות מקצועיות בין היחידה לספורטאים צעירים לבין אנשי התאחדות ספורט הנכים.
עודד הכט: זאת אומרת, מנסים לקדם ברמת התשתיות כדי שתיכנס היחידה לספורטאים צעירים - למרות היא לא קיבלה את המנדט – לנושא של גילוי כשרונות ותשתיות של ספורט הנכים.
עודד הכט: יש לנו שיתוף פעולה, יש כבר רכז לנושא הזה ביחידה לספורטאים צעירים כי ברמה של התשתיות ישנה בעיה.
עודד הכט: פעם ראשונה השנה ביום ספורט של היחידה השתתפו ספורטאים נכים, למרות שעשינו זאת בחופזה.
עודד הכט: זאת אומרת, בעיקרון ברמה הזאת יש כבר קשר.
עודד הכט: אני מבין שגם היחידה לספורט הישגי לא מתעלמת לחלוטין מהמטה של היחידה לספורט נכים שמקבלים שירותים פה ושם.
עודד הכט: אני לא אומר שירותים כספיים כי זה לא במנדט וזה לא בצ'רטר האולימפי, אבל צריך להגיע לזה והשר מעונין שהם ייכנסו כחברים שווים מצד אחד לוועדות ולהנהלה של הוועד האולימפי הישראלי ואכן נעשות פעולות בנושא הזה וישנם מגעים.
עודד הכט: לגבי המלצות הוועדה שהוגשו כאן.
עודד הכט: בהחלט הן מקובלות וצריך ליישם אותן.
עודד הכט: אני מאמין שהמשרד גם יעזור בעניין.
זבולון אורלב: הוועדה רשמה לפני את הדוח וההמלצות ומאמצת אותם כמכלול אחד.
זבולון אורלב: הוועדה פונה לשר המדע, התרבות והספורט כדי לאמץ את הדוח והמלצותיו כמכלול אחד ולהציג בפני הוועדה תוכנית רב-שנתית ליישומן של ההמלצות בתוך שלושה חודשים.
זבולון אורלב: הוועדה פונה גם לשרי החינוך, הבריאות והעבודה והרווחה כדי שיאמצו את המלצות הדוח הנוגעות לתחום משרדיהם ומבקשת מהם להגיש תוכנית ליישומן ולהציגה בפני הוועדה בתוך שלושה חודשים.
זבולון אורלב: הוועדה מאמינה שיישום המלצות הדוח כמכלול אחד יסדיר את ספורט הנכים והספורט ההישגי בדומה לענפי הספורט הרגיל ולספורט ההישגי הרגיל.
זבולון אורלב: הוועדה מברכת את הספורטאים הנכים על הישגיהם במשחקים האולימפיים ויתר התחרויות הבינלאומיות ומציינת במיוחד את ההישגים הבולטים בהשגת מדליות, בשבירת שיאי עולם, ושולחת להם ברכה רבה.
זבולון אורלב: הוועדה מברכת את התאחדות ספורט הנכים ופונה למשרד המדע, התרבות והספורט וליתר רשויות הספורט כדי לראות בהתאחדות זו את הגורם המרכזי המטפל בספורט הנכים כפי שהומלץ בדוח.
זבולון אורלב: אנחנו שמחים לארח את חברי ועדת הבדיקה, את דוקטור ירוחם ברק, יושב-ראש הוועדה, את אלי סדרס חבר הוועדה, ואת אורי אפק מזכיר הוועדה.
זבולון אורלב: אתנו עודד הכט, סגן מנהל רשות הספורט ולימור סולומון מהמועצה לשלום הילד.
זבולון אורלב: הבוקר הראתה לי היועצת המשפטית שלנו שבחודש יולי הוגשה הצעת חוק מטעם חברי הכנסת גוז'נסקי, ברכה ומח'ול ובדברי ההסבר כתוב שהצעת החוק מוגשת ביוזמת המועצה הלאומית לשלום הילד.
זבולון אורלב: לא קראתי את החוק ואני לא יודע איך החוק הזה עולה בקנה אחד עם דוח הוועדה.
זבולון אורלב: אני לא רגיל לדברים האלה שלוקחים דוח שמוגש אלי, ועדה שמוקמת ביוזמתי, לוקחים את מסקנותיה ונותנים למישהו אחר להגיש הצעת חוק.
זבולון אורלב: זה דבר לא ראוי, לא מקובל, אני חושב שזה גם דבר לא נכון אבל תכף נראה מה נעשה עם הדבר הזה.
זבולון אורלב: במקום להחתים שלושה חברי כנסת הייתי הופך את זה להצעת ועדה ובכך חוסך את הקריאה הטרומית שזה שונה לחלוטין, עם כל הכבוד, מזה ששלושה חברי כנסת מסיעה אחת מגישים הצעת חוק כי אז זה הופך להיות חוק של סיעה.
זבולון אורלב: את יודעת שכבר היו לנו שניים-שלושה חוקים כאלה שהוגשו על-ידי ועדת החינוך והתרבות והם עברו במהירות.
זבולון אורלב: הוועדה הוקמה ב-י"ג באדר תשס"א, 8 במרץ 2001, והיא כללה את דוקטור ירוחם ברק - היושב-ראש, מר אלי סדרס - חבר, דוקטור מוקי יניב – חבר, גברת עטרה דפני – חברה, דוקטור ברקת פאלק – חברה.
זבולון אורלב: כתב המינוי ביקש מחברי הוועדה להביא המלצות באשר לגילאי הזכאים לפעול במכוני הכושר, לעדכן את התוכנית בנושא בטיחות נוהג ונוהל בהקשרם ולהתייחס לאחראי החייב להיות כמאמן או מדריך במכון הכושר.
זבולון אורלב: הוועדה הגישה את המלצותיה ב15- באפריל, לאחר חודש וחצי ממינויה.
ירוחם ברק: אין ספק שהכוונה מאחורי החוק שחוקק ב1994- הייתה כוונה טובה, אבל התוצאה היא על גבול ההרסני מבחינת היכולת שלנו לטפח את הנוער שלנו מבחינת פיתוח הכוח והיכולת שלנו להביא אותו למיצוי הפוטנציאל עם התבגרותו.
ירוחם ברק: הצטרפות המועצה לשלום הילד לנושא זה רק מראה עד כמה הרסנית יכולה להיות המגבלה הזו של הכנסת ילד וההימנעות שלנו לכניסתו למסגרת שתאפשר לו פיתוח כוח.
ירוחם ברק: משנת 1994, גם עודד הכט וחנוך קינן שריכזו את כל הנושא של ההשגות של אנשי המקצוע השונים בנושא של חוק הספורט, העברנו במהלך השנים קרוב ל300- מאמרים ומחקרים שעוסקים בנושא של פיתוח כוח ילדים שמוכיחים שחור על גבי לבן לא רק שאין נזקים אלא יש תועלות בנושא של עבודת כוח מדורגת ועומסים מבוגרים וזה מאפשר בצורה בלתי רגילה – גם בהשוואה לעיסוקים אחרים של בני הנוער – לתת להם שיפורים.
ירוחם ברק: ידידי אלי סדרס היה שותף למחקר אורך ראשון בעולם.
אלי סדרס: בהגדרה של מכון כושר נכתב בחוק שזה מקום שבו מאמצים את שרירי הגוף, אבל למעשה צריך לזכור שבחדר הכושר אנחנו לא רק מאמנים כוח אלא מאמנים רכיבים שונים של הכושר הגופני, גם רכיבים של סיבולת וגם רכיבים של כוח, גם את הגמישות, גם את המהירות וכולי.
אלי סדרס: זה אומר שאנחנו לא צריכים להתמקד בעניין של כוח.
אלי סדרס: יש דבר בעייתי עם ההגדרה של חדר כושר מכיוון שהחוק הזה למעשה אומר שבסופו של דבר אם אנחנו משתמשים באמצעים שמאמצים את שרירי הגוף, למעשה חדר כושר הוא כל מקום.
אלי סדרס: גם אני עולה במדרגות בית-הספר, המדרגות הן למעשה איזשהו אמצעי שאני משתמש בו, מאמץ את שרירי הגוף ולמעשה אני עובר על החוק.
אלי סדרס: למשל, גומייה, מקל, כדור כוח, כדורסל, כדורגל.
אלי סדרס: דיברנו כאן על העניין המחקרי.
אלי סדרס: בעולם היום ההמלצות הן כן לעבוד באימוני נשיאה או באימוני התנגדות ויותר נכון לקרוא לזה אימוני התנגדות כי עם אימוני ההתנגדות אנחנו מפתחים רכיבים שונים של הכושר הגופני כפי שכבר אמרתי.
אלי סדרס: אחת ההמלצות החשובות שיצאה היא ההמלצה של משרד הבריאות האמריקאי ב1996- שקבע שילדים ומתבגרים כדאי שהם יעסקו באימוני התנגדות, אימוני נשיאה, ואחת הסיבות למשל היא העלאת צפיפות העצם, כי אם מגיעים לפיק גבוה יותר של צפיפות העצם, אנחנו יודעים שלאחר מכן, בגיל המבוגר יותר, ישנה דעיכה וכאשר מגיעים לשיא מסוים יש רזרבות יותר גדולות לדעיכה.
אלי סדרס: לעניין עצמו, איך מכשירים כוח אדם כזה, כי הרי זה עניין אימוני, איך מאמנים אותם, מה הם המינונים בגיל שהוא לפני גיל ההתבגרות, מה אנחנו קוראים ילדים ומתבגרים.
אלי סדרס: אנחנו יודעים שהגיל הכרונולוגי הוא לא כל כך קובע בעניין, יש את הגיל הביולוגי שהוא גם שונה בין המינים, אבל כדי לפתור את כל העניין הזה אפשר לדבר על ילדים ומתבגרים ואז לומר שההכשרה המיוחדת של המדריך צריכה להיות למשל עד גיל 17.
אלי סדרס: השאלה הנוספת היא מי קובע מהי ההכשרה, מי התנסה בעניין כזה וכולי.
אלי סדרס: למעשה מעט מאוד אנשים בישראל התעסקו בעניין הזה ואני חושב אנחנו, הקבוצה שזומנה, היא בין היחידים שהתעסקו בעניין הזה גם מבחינה אימונית.
אלי סדרס: ישנם גם מספר מחקרים בעולם שמדברים על המינונים המתאימים, יותר לעניין של כמה תוצאות טובות יותר להשיג בפיתוח הכוח.
אלי סדרס: במחקר שאנחנו ערכנו עם דוקטור ברקת פאלק שהיא פיזיולוגית של המאמץ, עם דוקטור אליקים שהוא אנדוקטרינולוג ורופא ילדים, מחקר אורך לשלוש שנים שבדק את העניין ודוקטור ירוחם ציין אותו, בדקנו את ההשפעות על צפיפות העצם, נתונים אנטרופומטרים אחרים, ואחת הבעיות הכי רציניות שעלתה על הפרק היא האם זה עוצר גדילה, מעכב גדילה, אבל כמובן שכל העניינים האלה נשללו בתקופת המחקר שבדקנו.
אלי סדרס: אני חושב שצריך להמליץ קודם כל על עניין של הכשרה עד גיל 17, זאת אומרת ילדים ומתבגרים, והאנשים שימליצו על תוכנית כזו ויעבירו תוכנית כזו צריכים להיות כאלה שלמעשה התנסו בתוכניות כאלה ולאו דווקא גוף סטטוטורי שכרגע יכול להיות שיש לו את הסמכות אבל לא היה לו את הידע או את ההתנסות, או את הידע המחקרי והפרקטי, כדי לקבוע בסופו של דבר מהי ההכשרה המתאימה כי היא צריכה להיות תקפה למשהו.
לימור סולומון: בדוח נאמר שהגדרת מכון כושר היום היא רחבה מדיי והיות והיום אסור לילדים עד גיל 14 להיכנס לחדר כושר, זה מהווה בעיה.
לימור סולומון: יש הרבה דברים לדבר עליהם.
לימור סולומון: גם עצם זה שאנחנו דורשים שיהיו מכשירים מיוחדים והדרכה מיוחדת, בפועל אני מאמינה שרוב חדרי הכושר לא יתאמצו לעשות את זה והילדים עדיין לא יוכלו להיכנס לחדרי כושר.
לימור סולומון: צריך לחשוב אם בפועל זה ישנה או לא ישנה.
שני תיקונים: אלה שני התיקונים היחידים.
זבולון אורלב: רשמנו לפנינו את ההמלצות שבדוח ואנחנו מאמצים אותן.
זבולון אורלב: ועדת החינוך תגיש תיקון הצעת החוק ואני אחתים את כל חברי הוועדה על הצעה זו.
זבולון אורלב: אנחנו מודים ליושב-ראש הוועדה, לחברי הוועדה, למזכיר הוועדה, לכל אלה שעזרו וסייעו.
זבולון אורלב: אני מאוד מקווה שנוכל להעביר את התיקון בהקדם האפשרי.
זבולון אורלב: אני אשמח לקבל את הגיבוי המלא כי כאן יצטרכו המומחים לומר שזה תיקון חשוב.
זבולון אורלב: רשמנו לפנינו גם את הודעת נציגי משרד המדע, התרבות והספורט המשרד תומך בהמלצות ויתמוך בשינוי המוצע.
זבולון אורלב: הנני פותח את הוועדה בעניין סכנה לסגירת 'אליצור'.
זבולון אורלב: מתוך שיחות שקיימנו בשבוע שעבר, התברר שיש בעיה כספית חמורה לאיגוד הספורט 'אליצור', עד כדי חשש להמשך פעילותו.
זבולון אורלב: אנחנו דואגים את דאגת הספורט למרות שנבחרת ישראל הפסידה.
זבולון אורלב: דרך אגב, בהקשר למשחק, לא יכולתי לשבת ביציע הכבוד, מפני שבאתי עם נכדי (שהוא בכיתה ב') - ואין מכניסים ילדים ליציע הכבוד.
זבולון אורלב: אני מנסח מכתב מחאה חמור וחריף להתאחדות.
זבולון אורלב: אין זה עולה על הדעת שתלמידים אינם יכולים לשבת בתא הכבוד עם נשיא המדינה ועם השרים.
זבולון אורלב: לא ברורה לי בדיוק הבעיה בעניין הזה.
זבולון אורלב: אני בטוח שאקבל גם את תמיכתך לשינוי הנהלים.
אריה שומר: לא רק שאני מקווה - אני אברך על כך.
זבולון אורלב: האם ידעת על אודות זה?
אריה שומר: לא, אבל הגיע זמן שישנו את הנוהל.
זבולון אורלב: זה באמת דבר מוזר שתלמיד בכיתה ב' איננו יכול לשבת ביציע הכבוד.
זבולון אורלב: ילד בכיתה ב' איננו מפריע.
זבולון אורלב: אני חושש יותר להפרעות של אי-אילו מבוגרים.
יהושע גורא: אני רוצה לומר כמה משפטי פתיחה על 'אליצור'.
יהושע גורא: 'אליצור' היא אגודת ספורט הקיימת בערך כ- 60 שנה, זאת אומרת עוד לפני קום המדינה.
יהושע גורא: האגודה הזו הוקמה בהתחלה כמבחן כוח של הציבור הדתי שרצה להיות שותף ל-"לח"י", ל-"אצ"ל" ול-"הגנה", אבל הציבור הדתי לא קיבל בהם ביטוי, ולכן הוקמה 'אליצור' - בשלב הראשון לצרכים האלה.
יהושע גורא: לאחר מכן, עם קום המדינה וגם קצת לפני כן, הפכה 'אליצור' להיות איגוד ספורטיבי דתי, שהתחיל בתזמורת של שופרות ועוד סממנים של אותה תקופה - מקהלות וכוליה.
יהושע גורא: לאט לאט זה גלש גם לספורט - התחילו בספורט בכדורסל, והמשיכו הלאה בשאר הענפים.
יהושע גורא: כיום 'אליצור' עוסקת בלמעלה מ- 10 ענפי ספורט ופרוסה כמעט על כל פני הארץ.
יהושע גורא: כאן מתחילה הבעיה שלנו.
יהושע גורא: בשיא שלנו היו ל- 'אליצור' כ- 120 עמותות בכל רחבי הארץ.
יהושע גורא: כשאני אומר: "בכל רחבי הארץ", הכוונה שלי בעיקר הייתה בעיירות הפיתוח, בקיבוצים, במושבים, ולאחר היציאה מעבר לקו הירוק - גם שם 'אליצור' פרסה את סניפיה והייתה לתפארה.
יהושע גורא: 'אליצור' טיפלה בעיקר בתקופת העבר שלה - וגם כיום בחלקה - באזורים שבהם ילדים היו מסתובבים ברחובות ללא מעש.
יהושע גורא: 'אליצור' קיבצה את אותם ילדים לקבוצות ספורט - ואינני צריך לפרט מה ספורט נותן לילדים מסוג כזה.
יהושע גורא: לאור המצב הכספי הנורא שהגענו אליו היום (ועל זה עוד מעט ארחיב את הדיבור), נאלצנו לסגור מחצית מהעמותות בארץ.
יהושע גורא: כמובן שחלק גדול מהעמותות נסגרו באותם אזורי פיתוח, והבעיה הכספית היא שמציקה מכל עבר.
יהושע גורא: בעבר הסניפים היו מקבלים כספים ממספר גופים.
יהושע גורא: לאט-לאט, עם השנים, הצטמצמו הגופים שנותנים כספים לאגודות הספורט, והיום זה מתבסס בעיקר על רשויות מקומיות, משרד המת"ס (משרד המדע, התרבות והספורט), והמועצה להסדר הימורים.
יהושע גורא: אני חושב ששלושת הגופים הללו מהווים כיום את הדבר המרכזי בהכנסות שלנו.
יהושע גורא: כשהסניפים נפרסו לאורך כל הארץ, היו לנו אי אילו מיזמים שהם מיזמים יוצאים מן הכלל וייחודיים ל- 'אליצור'.
יהושע גורא: למשל, הטיפול באתיופיים.
יהושע גורא: כשהאתיופיים הגיעו לארץ, גילינו אצלם את הכושר של התמודדות בריצות השדה למיניהן, כולל המרתון.
יהושע גורא: היו אצלנו בערך כ- 6 "חממות" לילדי אתיופיה מוכשרים וטובים לספורט, עד שבשנה האחרונה אחד מאנשינו לשעבר, אסף בימרו, הגיע למקום 21 בעולם במרוצי המרתון - ואין לזלזל בזה.
יהושע גורא: לפני כן במרוצי המרתון הגענו, נדמה לי, למקום 40 או 50 או מעבר לזה.
יהושע גורא: אסף בימברו הוא יציר 'אליצור'.
יהושע גורא: 'אליצור' טיפלה בו במשך מספר שנים טובות עד שאפס הכסף.
יהושע גורא: ברגע שאפס הכסף, ברור שגם האתיופים למדו את האפשרות של מעבר לאגודות אחרות שבהן יש כסף - ואכן הם עברו אליהן.
זבולון אורלב: 'אליצור' מתוקצבת על פי אותם הכללים של יתר מרכזי הספורט.
יהושע גורא: ליתר מרכזי הספורט יש הכנסות נוספות ממקורות אחרים, שלנו אין.
זבולון אורלב: כגון אילו?
יהושע גורא: כמו תורמים גדולים, מקומיים-ישראליים, שאנו לא הצלחנו להגיע אליהם.
זבולון אורלב: אבל ממקורות המדינה - האם אלה אותם כללים?
יהושע גורא: כמעט אותם כללים.
יהושע גורא: "כמעט", פירוש הדבר שאם לדוגמה יש לנו קבוצה של שחמט, ודרך אגב, גם בשחמט הגענו להישגים בינלאומיים גדולים מאוד, הגענו אפילו למקום שני וראשון בעולם במחשבים בשחמט.
יהושע גורא: אלו הכל ילידי 'אליצור' כאשר ל- 'אליצור' היו כספים.
יהושע גורא: 'אליצור' גם עשתה תקופה לא קטנה 'אליצוריות'.
יהושע גורא: הצלחנו להגיע ל- 3 'אליצוריות' במשך השנים, וקיבצנו ילדים יהודיים מכל העולם, בני נוער שהגיעו לכאן.
יהושע גורא: מתי התחילה הבעיה ב- 'אליצור'?
יהושע גורא: הבעיה התחילה כאשר המקורות הכספיים התדלדלו.
יהושע גורא: כמובן שברגע שמתחילים להקטין קבוצות ולסגור קבוצות כתוצאה מבעיות כספיות, גם ההכנסות קטנות, אך קשה לקצץ את התפעול השוטף.
יהושע גורא: למרות הכל, קיצצנו את התפעול השוטף עד כמה שרק אפשר, ופנינו לכל הגורמים לקבל סיוע כספי ואף עזרה מוראלית.
יהושע גורא: מעט מאוד גופים נתנו לנו את הסימפתיה לכך, שלא לדבר על הנושאים הכספיים.
יהושע גורא: למשל, משרד החינוך, שהקציב לנו בעבר קרוב למיליון שקל, שינה את אמות המידה.
יהושע גורא: אמות המידה השתנו, ואז הפכנו להיות לעמותה שמקבלת בערך כ- 200,000 שקל בשנה.
זבולון אורלב: למה נועדו מיליון השקלים?
יהושע גורא: מיליון השקלים נועדו לתפעול השוטף של המרכז ולעזרה לסניפים במצוקה.
זבולון אורלב: האם אתה מדבר על הזמן שלפני חלוקת המשרדים?
יהושע גורא: לפני חלוקת המשרדים.
יהושע גורא: אחרי חלוקת המשרדים חל שוב איזשהו שינוי באמות המידה.
יהושע גורא: אחת הסיבות המרכזיות שבגללה נקלענו לבעיה הזאת היא ניהול כושל.
יהושע גורא: אני כאן מודה ואומר שאכן היה ניהול כושל בצורה שקשה לנו היה לתפקד.
יהושע גורא: אני קיבלתי את התפקיד לפני כשנתיים, ומצאתי שם 12 עובדים.
יהושע גורא: היום, מה- 6 בחודש הבא לא יהיה אף עובד ב- 'אליצור'.
יהושע גורא: אני קיצצתי ב- 6-7 עובדים מייד ואחר כך יותר.
יהושע גורא: נשארנו עם כמעט 0 אנשים לעבודה.
יהושע גורא: הדבר החשוב ביותר הוא ש-"סגרו" אותנו בכל הכיוונים.
יהושע גורא: הבנקים הוציאו צווי עיקול.
זבולון אורלב: כלומר, כרגע יש צווי עיקול על הכספים?
יהושע גורא: יש לנו עיקול - כל כסף שייכנס ל- 'אליצור' ממושכן.
יהושע גורא: גם היו"ר הקודם שם עיקול על כספים שלנו שמגיעים לו או אינם מגיעים לו (זאת עוד שאלה גדולה).
זבולון אורלב: יש גם מרכזי ספורט קטנים.
זבולון אורלב: מרכזי הספורט מתוקצבים בדרך שוויונית, באמות מידה כאלה או אחרות.
זבולון אורלב: איך זה קורה שמרכז אחד מכל המרכזים פתאום קורס?
זבולון אורלב: צריך להבין את העניין.
זבולון אורלב: אני צריך לשאול את עצמי אם התמוטטות 'אליצור' היא אות מבשר רעה שמחר מתמוטטים כל המרכזים, כי יש פה בעיה גלובאלית בדרכי התקצוב במשאבים הלאומיים, או שבעיית 'אליצור' היא בעיה נקודתית.
יהושע גורא: אפשר לחלק את זה ל- 2.
יהושע גורא: 1 - זו בעיה נקודתית של 'אליצור'.
יהושע גורא: 2 - גם המרכזים האחרים, שאינני מייצג אותם - אם ייפגשו אתך, הם יספרו לך בדיוק מה מצבם.
זבולון אורלב: מתוך ניסיוני, כשלוחץ על אנשי הספורט משהו, הם יודעים את הטלפונים שלנו.
זבולון אורלב: האמן לי - אני בקי במועצת ההימורים - שכרגע אין מנכ"ל, ואין יושב ראש, ואין חצי דירקטוריון - כל זה ברור לי.
זבולון אורלב: אבל אלה בעיות רגעיות, הן אינן בעיות קבועות של "באג" במערכת.
זבולון אורלב: זו כרגע בעיה נקודתית שלוחצת כעת על כל המרכזים בגלל הבעיות הפנימיות שיש כרגע במועצת ההימורים, שכולנו יודעים אותן.
זבולון אורלב: אני לא התערבתי בהן, כי הזעקה טרם נשמעה בקול רם.
זבולון אורלב: כשתעלה צעקתה נזמן גם כך זה דיון.
יהושע גורא: 1 - הדבר הכי חושב הוא הנושא של ניהול כושל.
יהושע גורא: 2 - הבעיה של קיצוץ בתקציבים
זבולון אורלב: אם כך, אין לך ההוצאות גם בעבורם.
יהושע גורא: ההוצאות שם היו יחסית יותר קטנות ממה שהייתי צריך לאתיופים, מפני שהייתה תקופה שנתנו ביד רחבה לעניין הזה, ויכולתי מזה גם לחיות ולהקים סניפים ולפתח סניפים.
יהושע גורא: ברגע ש- "חתכו" את הדברים האלה - הסניפים היו פתוחים, הייתי צריך לעזור להם מבחינה כספית - לא יכולתי לסייע להם עוד, כך שהם נסגרו.
יהושע גורא: ברגע שהם נסגרו, את ה- 15% של מועצת ההימורים גם כן אינני מקבל.
זבולון אורלב: מה הגירעון הכספי של 'אליצור'?
יהושע גורא: הבאתי לכאן מסמך שאתה מוזמן לעיין בו.
יהושע גורא: הגירעון הכספי מסתכם כרגע ב- 4.518 מיליון ש"ח.
זבולון אורלב: כמה זמן לא קיבלו העובדים משכורת?
יהושע גורא: כעובד המרכז, כבר 20 חודש לא ראיתי שקל אחד.
יהושע גורא: יש כאן עוד עובדים, שגם הם כבר 8-9 חודשים, ו- 16 חודש אף לא קיבלו אגורה.
זבולון אורלב: בהתחשב בזה שלכאורה המדינה "בסדר", היא משלמת על פי אמות המידה - אני גם לומד זאת ממך - היכן נעוץ לדעתך הפתרון?
יהושע גורא: כתבתי כאן הצעה להבראה.
יהושע גורא: אני יכול "לתפור" הצעה.
יהושע גורא: אינני יודע מאין איישם אותה.
זבולון אורלב: אני מציע שניתן למנכ"ל, מר אריה שומר, לומר את דברו.
זבולון אורלב: אנו מנסים להבין באמת מה קרה, למה נקלענו לכזה מצב, ואיזה פתרון הוא מציע.
אריה שומר: בתפקיד שלי ב- 10 החודשים האחרונים עקבתי אחרי הנושא של האגודות, המרכזים של הספורט.
אריה שומר: כמובן שהצורך שעלה מ- 'אליצור' בא בעקבות ביקורת חשבונאים שמצאה את האגודה במצב קשה מאוד.
אריה שומר: נאמר על ידי מר יהושע גורא משפט אחד פשוט מאוד: "הניהול היה כושל".
אריה שומר: קשה לי לדבר כשלא כל האנשים נוכחים כאן, אבל זאת המציאות.
אריה שומר: אין לראות את 'אליצור' ככישלון - ואוי ואבוי אם 'אליצור' תיסגר.
אריה שומר: כמה שניתן להפריד בעניין הזה, ואני שמח שדווקא אגודת האם של מכבי מצאה לנכון לקחת אותה תחת חסותה.
אריה שומר: אבל זה איננו מצביע עדיין על פתרון.
אריה שומר: יש פה גירעון רציני שמצריך מתן כסף לאגודה, וזה ישפיע יותר ויותר למלאות את התקציב שעומד לרשותם.
זבולון אורלב: האם היה ניסיון מצדך לשבת עם היושב ראש הקודם ולהסביר לו?
אריה שומר: מכיוון שהוא אינו נוכח פה, אני צריך להיות זהיר; אבל בישיבה שקיימתי בנוכחותו ב- 'אליצור', אמרתי דברים שלא נאמרו לעולם לאיש.
אריה שומר: קשה היה לי להגיד אותם.
אריה שומר: לא רק שהם נאמרו, אלא היועץ המשפטי של האגודה, מר רמי בלומינפלד, הלך יד ביד אתי ואתם להעמדת הדברים בצורה לא פשוטה - אבל העמדתי אותם על אשורם.
זבולון אורלב: כן, ראיתי - 800,000 ש"ח.
אריה שומר: הם עוד מקפידים לקרוא לזה "הלוואה".
אריה שומר: זאת אומרת, הלוואה שנמסרה מהאגודה לאיש הזה, והלז אומר שהוא לא לווה.
אריה שומר: בעיניי גם זה לא תקין, אך אני רוצה להיות זהיר, כי זה כרגע מתנהל בין כותלי בית המשפט.
אריה שומר: ניסיתי עם היועץ המשפטי של האגודה, שעמד לעזרתו בניהול הדברים, והאגודה מכירה בפועלו של האדם.
אריה שומר: אבל בסופו של דבר זה הביא לדרדור של כל המערכת - לא ניתן היה לגשר.
אריה שומר: המילים שנאמרו שם היו מילים קשות ביותר.
אריה שומר: הוא כמובן ניסה לתרץ את זה בכל מיני תירוצים.
אריה שומר: "ניהול כושל" - זה מה שדרדר את המצב.
אריה שומר: יביאו לביטול של תקצוב העניין.
אריה שומר: אנו נוכל לתגבר, כמו שעשינו עם בתי ספר לקולנוע ועם מוסדות תיאטרון שהיו לנו אתם בעיות, בתוכנית הבראה.
אריה שומר: 'אליצור', אבוי לה אם תיסגר.
אריה שומר: לכן הפתרון הזה יכול לעלות קודם כל בעצירה בבית המשפט, כמובן בייעוץ משפטי שלנו בתיאום עם האגודה ועם בית המשפט - וניתן לעשות את זה.