GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמין פארס: אני שואל איפה הצרכים של שאר המגזרים כי אני רואה שבעצם מכניסים את כל המגזרים לבינוי הזה ואיפה ההצטיידות, איפה חידוש המבנים, איפה רה-ארגון וכולי.
אמין פארס: 315 כיתות זו רק המלצת תוכנית החומש, כך שבעצם מכל הצרכים האחרים הללו יש לנו רק אפשרות לבנות שלושים כיתות נוספות.
אמין פארס: אני מדבר על שנת 2002, כאש יש 175 מיליון שקלים שלא מספיקים לכל הצרכים הללו ואני רוצה שתצא מכאן המלצה לוועדת הכספים.
מחמוד מסאלחה: לגבי תוכנית החומש.
מחמוד מסאלחה: תוכנית שח"ר הייתה במגזר הערבי ונתנו בה תקציבים.
מחמוד מסאלחה: לקחו תקציבים של תוכנית שח"ר, הזדמנות ראשונה, הזדמנות שנייה, ושמו בתוכנית החומש, כך שלבתי הספר הערביים לא יצא שום דבר.
מחמוד מסאלחה: גם כשלקחו את ההתערבות הפדגוגית שקיימת כדי להעלות את ההישגים במגזר הערבי, זה משתקף בתקציב של 21 מיליון שקלים, זה נופל בדרך.
מחמוד מסאלחה: יש קבלן, יש קבלן משנה, יש גופים מתערבים, יש פסיכולוגים ולכל אחד יש עובדים משלו, כך שהכסף מתבזבז על תפקידים ולא על תוכנית ממשית והישגית.
מחמוד מסאלחה: תוכנית החומש לא יכולה לפתור את בעיית הנשירה שמהווה שלושים-ארבעים אחוז בנגב, לא יכולה לפתור את בעיית ההישגים הלימודיים כפי שמשתקפות בבחינות הבגרות, לא בשיטת מינוי מורים שגורמת עוול למורה הערבי שמושפל במינוי שלו.
מחמוד מסאלחה: ביקשתי פעם מוועדת החינוך של הכנסת לדון בשיטת המינויים של המורים הערבים ואיזה בדיקות ביטחוניות ופוליטיות הם עוברים.
מחמוד מסאלחה: כאמור, תוכנית החומש לא באה לפתור את כל מה שאמרנו.
מחמוד מסאלחה: למשל, תוכניות לימודים.
מחמוד מסאלחה: יש ספר במגזר הערבי ובו מראים את אחמד, ילד מוסלמי, חובש כיפה על ראשו וציציות יוצאות מהמכנסיים שלו.
מחמוד מסאלחה: זה מקובל?
מחמוד מסאלחה: בספר מופיעה משפחת סמארה בטירה שיש לה מזוזה על דלת הכניסה.
קריאה: משרד החינוך עד היום הזה לא יודע מה הוא רוצה.
קריאה: רוצה לטפח ערבי ישראלי או ערבי שחי במדינת ישראל.
קריאה: אם הוא רוצה לפתח ערבי ישראלי, צריכים לעבוד לפי זה למרות שהוא לא יכול לעשות זאת.
קריאה: פעם רוצים ללמד אותנו מורשת יהודית, פעם מורשת ציונית, פעם אחרונה רצו ללמד אותנו את המורשת של גנדי.
קריאה: כל זה הוא טוב מאוד, אבל בתנאי שזה יהיה הדדי, לימודים הדדיים בין שני העמים, ושזה יהיה בתוך קונטקסט מסוים ולא לכפות את הדברים האלה על מערכת החינוך הערבית.
מוחמד כנעאן: עם כל הכבוד לסמנכ"ל, כדי לצאת ידי חובה הוא אמר כמה משפטים והתייחס לתוכנית החומש.
מוחמד כנעאן: זו בעיית החינוך הערבי?
מוחמד כנעאן: הייתה שביתה בתחילת השנה ואני שואל מה נעשה מאז.
מוחמד כנעאן: לא שמעתי כאן תשובה מנציגי משרד החינוך.
מוחמד כנעאן: מדברים כאן על שני בתי-ספר ששובתים מתחילת שנת הלימודים ואני לא שומע ממשרד החינוך מה הוא עשה בנושא.
מוחמד כנעאן: נציגי המשרד מביאים לנו נתונים ויועץ המחקר של הוועדה נותן נתונים אחרים ולוועדת המעקב יש נתונים משלה והיא זו שבודקת בשטח ויודעת מה בפועל נעשה בבתי-הספר ומה נעשה ברשויות המקומיות הערביות.
מוחמד כנעאן: לצערי הרב אני זוכר מאז הייתי סגן ראש מועצת טמרה וממונה על מערכת החינוך, עד היום הזה אני שומע על אותן בעיות ואני מדבר על עשרים שנה.
מוחמד כנעאן: לא חלה תזוזה ואני שואל איפה האפליה המתקנת שכל הזמן שומעים עליה.
מוחמד כנעאן: תוכנית חומש, סכום של חמישים מיליון שקלים כאשר מסכום זה הסכום שניתן בפועל לבתי-הספר מהווה לא יותר מחמישים אחוז מתוכנית החומש והיתר מוקצב למינהלה.
מוחמד כנעאן: אני כבר לא מדבר על ההשתלמויות, על ההדרכה ועל הפיקוח.
מוחמד כנעאן: הוא הדין לגבי גני ילדים.
מוחמד כנעאן: אם לוקחים את מכלול המחוזות במגזר הערבי, המצב הוא קטסטרופלי, מדהים ומבייש.
מוחמד כנעאן: אנחנו מדברים על חינוך ומשרד החינוך אמור להיות הדוגמה הטובה ביותר במדינת ישראל, אבל הוא לא כזה.
מוחמד כנעאן: אנחנו מדברים על ערכים, על מחנכים, על שוויון בין עמים בלי שום קשר לבעיות אחרות שאני לא נכנס אליהן.
מוחמד כנעאן: אדוני היושב-ראש, שיעור הפיקוח במגזר היהודי מהווה 56 אחוזים ושיעור הפיקוח במגזר הערבי מהווה 29 אחוזים.
מוחמד כנעאן: זה מכתב שקיבלתי ממנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש מה9- בספטמבר בתשובה למכתבי אליה לגבי סגירת פערים במערכת החינוך במגזר הערבי.
מוחמד כנעאן: היום במגזר הערבי יש מחסור של כאלפיים כיתות לימוד ואני לא מדבר כרגע על גני טרום חובה שלא נכללים בכל הישובים הערביים, למרות שמתוך 36 ישובים ערבים כ28- ישובים ערבים הם ישובים מוכי אבטלה וזאת לפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
מוחמד כנעאן: תגידו לי כמה מורים נכנסו למערכת השנה.
מוחמד כנעאן: לכן אדוני היושב-ראש, עם כל הכבוד אני יכול להגיד שמנציגי משרד החינוך לא שמענו תשובות על השאלות המרכזיות במגזר הערבי.
מוחמד כנעאן: עם כל הכבוד, מדברים על החינוך במגזר הערבי אבל אני כחבר כנסת וכחבר ועדת החינוך – ואני מגדיר את עצמי כאיש חינוך – לא שמעתי תשובות לגבי הצרכים והבעיות היום יומיות של החינוך הערבי.
זבולון אורלב: אני מציע מתודולוגית לחלק את הדיון שלנו לשניים ואני אומר גם למה, ואני מציע שכך נמשיך גם בהחלטות.
זבולון אורלב: נוח לנו להיתפס לתוכנית החומש מפני שכולם הסכימו עליה ולכאורה אף אחד לא חולק, מה עוד שיש התחייבויות ואנחנו צריכים לפקח קודם כל שההתחייבויות תקוימנה, ותכף אני אומר על זה מילה, על עמדתי, אם ההתחייבויות התקיימו או לא התקיימו.
זבולון אורלב: אני מסכים שמעבר לזה יש בעיות ואני גם מסכים שצריך לדבר עליהן.
זבולון אורלב: יש בעיות בפיקוח, יש בעיות בקב"סים, יש בעיות בנשירה וכולי.
זבולון אורלב: אנחנו יודעים שבמגזר הערבי מוסכם רק על תוכנית אחת וזו תוכנית החומש.
זבולון אורלב: אני אישית – שאני ממש לא מכיר את מערכת החינוך - לא יודע על שום ועדה אחרת, ואם יש כאלה ועדות, תביאו לידיעתי ונשקול לקיים על זה דיון.
זבולון אורלב: נוח לנו מאוד קודם כל לעסוק בדבר מוסכם שאין בו פוליטיקה ושכולם מסכימים, ולשמחתי גם שרת החינוך – גם בשיחה אישית, רציתי לשמוע ממנה – אמרה לי שהיא דבקה בתוכנית החומש ואני מחייב מאוד את העובדה שאין בזה פוליטיקה.
זבולון אורלב: בואו נראה מה קורה בזה ואחרי כן נדון גם בדברים האחרים.
זבולון אורלב: לעניין ביצוע תוכנית החומש.
זבולון אורלב: לדעתי הטענה שהמשרד מלביש על תוכנית החומש דברים אחרים היא טענה נכונה.
זבולון אורלב: נושא הבג"ץ הוא הקלאסי.
זבולון אורלב: משרד החינוך קבע תוכנית חומש ועל מה להוציא כסף ועכשיו בא בג"ץ ואמר לו שהוא צריך לעשות עוד פעולה ואכן אי-אפשר להלביש את הפעולה הזו בתוך תוכנית החומש.
זבולון אורלב: אני חושב שזה לא ראוי ולא לכך התכוונו מחברי תוכנית החומש.
זבולון אורלב: אם יש דברים נוספים שהמשרד מחליט על שילוב או יש בג"צים וכל מיני דברים אחרים, צריך לבוא ולומר ביושר שזה מחוץ לתוכנית החומש.
זבולון אורלב: לכן לפי דעתי צודקים אלה שאומרים שאתם צריכים להוציא את זה ולהוציא בשנת הלימודים תשס"ב חמישים מיליון שקלים פרופר עבור אותם ששה נושאים מוגדרים שהוסכם עליהם כאשר חילקו אותם למנות והם צריכים להתבצע.
זבולון אורלב: אני ער לזה שיש בעיית משאבים.
זבולון אורלב: אני הרי שאלתי אם זה יקוצץ במסגרת הקיצוצים.
זבולון אורלב: זה סוד שלמשרד החינוך יש בעיית משאבים?
זבולון אורלב: זה לא סוד שקשה עכשיו למצוא תקציבים, ואני עוד לא יודע מה יהיה בשנת 2002 עם כל ה460- מיליון שקלים.
זבולון אורלב: קודם כל, צריך להיות נאמנים בתוכניות ולהגיד זה לחוד וזה לחוד.
זבולון אורלב: לכן אני חושב שחלק מהמסקנות שאני אמליץ עליהן שתוכנית החומש צריכה לדבוק במשימתה העיקרית, לנקות ממנה את אותם דברים שהולבשו עליה ולמצוא להם את המקורות.
זבולון אורלב: צריך למצוא להם מקורות כמו שבג"ץ יום אחד החליט על חיבור מים וחשמל בישובים בפזורה, אז הלבישו את זה על תוכנית החומש?
זבולון אורלב: לגבי יתר הנושאים, גם בהם צריך לעשות סדר עדיפות.
זבולון אורלב: אם יש ועדה, טוב, אבל אני לא יודע.
זבולון אורלב: אם אין ועדה, צריך להקים באופן דחוף צוות, לקחת את אותם נושאים, לעשות תוכנית מסודרת שתראה איך מתמודדים עם בעיית הנשירה, איך מתמודדים עם בעיית הפסיכולוגים וכולי, אם כי אני מבין שפסיכולוגים נמצאים בתוך תוכנית החומש.
חוסניה ג'בארה: אני מוחה על כך שלא שרת החינוך ולא המנכ"לית הגיעו לוועדה הזאת כדי לשמוע את הדרישות והבקשות של המגזר הערבי.
חוסניה ג'בארה: ישבתי ושמעתי את טענות השרה על הקיצוצים במשרד החינוך אבל אני לא רוצה שהקיצוצים שחלים על משרד החינוך ייפלו על המגזר הערבי.
חוסניה ג'בארה: אדוני היושב-ראש, אתה צריך לדאוג למדיניות סגירת הפערים במגזר הערבי.
חוסניה ג'בארה: מה שקורה עכשיו הוא שאין בינוי ואין ביצוע של תוכנית החומש.
חוסניה ג'בארה: 300 הכיתות עליהן מדברים לא פותרות את הבעיה במגזר הערבי בנושא הבינוי כי מדובר על בינוי המקלטים ואתם צריכים לדאוג לאלפי כיתות להן אנחנו זקוקים.
חוסניה ג'בארה: חבל שהפגנו בתחילת שנת הלימודים מול משרד ראש-הממשלה והניצב מיקי לוי טען שהוא יכול היה למנוע פיגוע בירושלים, דבר שלא עשה בגלל ההפגנה, שלנו ובסוף לא יצא כלום.
חוסניה ג'בארה: בוועדת החינוך אושר נושא השמירה בבתי-הספר, אבל במגזר הערבי אין דבר וחצי דבר בנושא השמירה כי יש איפה ואיפה כי צריך לשמור על תלמידים מסוימים ועל תלמידים אחרים לא צריכים לשמור כי אנחנו יכולים לשמור על עצמנו.
חוסניה ג'בארה: כל נושא הנשירה וכל נושא גני טרום חובה, יש מצב מאוד קשה במגזר הערבי ולא סגרו את כל ההבטחות שהיו צריכים לסגור.
חוסניה ג'בארה: בוועדה דיברנו על אשכול אחד ושניים, אבל אשכול שניים לא נכנס כולו.
עזמי בשארה: אני מציע שנסיים משהו השנה.
עזמי בשארה: קח את תוכנית החומש, תרכיב מתוך ועדת החינוך ועדה של שניים-שלושה חברים כך שנוכל לעקוב בצורה סדירה אחרי ביצוע התוכנית.
עזמי בשארה: אני לא רוצה לקיים ישיבה אחת לשנה אליה אני מגיע עם כל בעיות החינוך במגזר הערבי.
עזמי בשארה: אם אנחנו יושבים כאן, תקים ועדה, תעמוד אתה בראשה, והוועדה תעקוב עם מנכ"לית משרד החינוך ותתכנס אחת לשבוע-שבועיים כדי לראות איך התוכנית מיושמת.
טלב אלסאנע: כל הדברים האלה מעיבים, מקרינים ומבטאים סימפטום לבעיה שקיימת במערכת החינוך.
טלב אלסאנע: הדבר האבסורדי הוא שיש חוקים ולא מיישמים אותם.
טלב אלסאנע: חוק חינוך מיוחד הוא חוק, אבל הוא לא מיושם.
טלב אלסאנע: משרד החינוך לא מיישם חוק.
טלב אלסאנע: בנגב, שם אנשים חיים בישובים לא מוכרים, זה לא הפשע שלהם אלא זה פשע מדיניות ממשלתית, אבל לבוא ולהעניש את הילדים שלהם?
טלב אלסאנע: לא להכניס את תוכנית הגיל הרך שם?
טלב אלסאנע: לא להקים בית-ספר תיכון עד היום?
טלב אלסאנע: התלמידים נאלצים לנסוע עשרות קילומטרים על-מנת להגיע לבתי-הספר.
טלב אלסאנע: קו החשמל עובר חמישה מטרים מבית-הספר, ובמקום לחבר את בית הספר לרשת החשמל, להתקין מחשבים, להתקין מזגנים, אומרים לא, יביאו גנרטורים שמרעישים ומפריעים, רק שלא נחבר לקו החשמל כי זה מהווה הכרה בישוב וצריך להילחם בישובים כדי שלא תהיה בהם הכרה.
טלב אלסאנע: לכן יש צורך בשינוי מהותי בתפיסה של מערכת החינוך לגבי מערכת החינוך במגזר הערבי.
טלב אלסאנע: היעדר נוכחות השרה בדיון היום, גם היא משתלבת בעניין.
טלב אלסאנע: זה הדיון הראשון מאז תחילת שנת הלימודים שמקיימת ועדת החינוך שהיא אחת הוועדות החשובות ביותר בכנסת, כולם מדברים על חינוך והשרה לא רואה לנכון לבוא ולהשתתף בדיון בנושא הזה.
טלב אלסאנע: זה משקף גישה.
טלב אלסאנע: אנחנו יכולים לומר שהוועדה פתרה בעיה יסודית אם נתייחס לבתי-ספר של אלאטרש ונווה דקלים.
טלב אלסאנע: אנחנו מעונינים שמשרד החינוך יקצה שעות תקן, יתגבר ויעזור.
טלב אלסאנע: הוקמה עמותה שנרשמה כדין לפני כשבועיים-שלושה.
טלב אלסאנע: יושב-ראש העמותה ומזכיר העמותה – אני ישבתי אתם - אין להם שום הכשרה בתחום החינוך או התרבות.
טלב אלסאנע: מביאים תלמידים בוגרי י"ב שאין להם שום הכשרה בהוראה או בחינוך ומכניסים אותם לבתי הספר של הבדואים בנגב, אלאטרש ונווה דקלים, ובמטרות הפרוייקט אומרים שזה על-מנת לעזור להם להשתלב לאחר מכן בצבא כי יש ניכור בינם לבין המדינה.
טלב אלסאנע: זו המטרה?
טלב אלסאנע: אלה מורים?
טלב אלסאנע: לכן יש שביתה.
טלב אלסאנע: אמרה כאן נציגת משרד החינוך שהשביתה היא לא במאה אחוז, אבל ששים-שבעים אחוז מהתלמידים לא מגיעים לבית הספר וזה לא מספיק?
טלב אלסאנע: לכן הוועדה צריכה להמליץ בנושא.
טלב אלסאנע: אנחנו בעד מעורבות של ההורים אבל אנחנו בעד הקשבה לדעה שלהם.
טלב אלסאנע: לא רק לומר להורים שיגלו מעורבות, וכשהם מעורבים לא רוצים להתייחס לדברים שהם אומרים.
טלב אלסאנע: אני מבקש שועדת החינוך תמליץ למשרד החינוך להיענות לתביעה של ועדי ההורים.
טלב אלסאנע: אם הפרוייקט הזה כל כך חשוב למשרד החינוך, שיהיה וולנטרי ויתקיים אחרי שעות הלימוד הרגילות שהן חובה.
עלי זידאן: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לומר לך ולכולנו שמתעוררת עכשיו עוד בעיה כי אנחנו הערבים באים למדינה ומבקשים שתתקן עוול, וכאן אומרים לנו שאמנם אנחנו רוצים לתקן עוול של חמישים שנה, אבל בשנה וחצי ואת זה אי-אפשר לעשות, דבר שמקובל גם עלינו.
עלי זידאן: כאמור, מתחת לאפנו מתהווה בעיה חדשה והיא מורים חדשים שמסיימים שלוש שנות לימוד במוסדות להכשרת מורים, כאשר בשנה הרביעית ללימודיהם הם חייבים לעבור תקופת התמחות כדי שיוכלו להיות מורים.
עלי זידאן: אני שמעתי במחקר של הסתדרות המורים שחמישים אחוז מהצעירים והצעירות היהודיים שהולכים ללמוד בסמינרים אחר-כך לא עוסקים בהוראה.
עלי זידאן: במגזר הערבי מתווסף למאה אחוז אלה עליהם דיבר חבר הכנסת טלב אלסאנע, אלה שממנים אותם והם תלמידי כיתה י"ב ולא למדו בסמינרים למורים.
עלי זידאן: לאנשים אין מקום להתמחות.
עלי זידאן: כבר עברו שנתיים מאז הותקנה התקנה הזו ואנחנו עדים לכך שלאנשים האלה אין מקום להתמחות.
עלי זידאן: בתקנה נאמר שהסטודנטים צריכים לעבור התמחות אחרי שלוש שנות לימוד אבל מאחר שאין מקומות משרד החינוך האריך את התקופה בשנה, כך שמדובר בארבע שנים, אבל בינתיים עוברת שנה ועוד שנה ואנחנו עכשיו בשנה השלישית להרצת תקופת ההתמחות והאנשים האלה לא מוצאים מקום.
מחמוד יונס: יש לנו הרגשה שהרבה מהתקציב מתבזבז בדרך והנושא לא מיושם בשטח כפי שרצינו שייושם.
מחמוד יונס: אני מבקש שועדת החינוך תראה מה קורה לנו כערבים וכאזרחי ישראל כאשר כל פעם אנחנו נאבקים במשרד באמצעות בג"צים וזאת כדי לקבל זכויות שהבג"ץ נותן לנו.
מחמוד יונס: למה צריך לעבור את הדרך הזאת?
מחמוד יונס: משרד החינוך ממונה על כל התלמידים בישראל צריך לתת שירות אבל ההרגשה שיש לנו ודאי לא תורמת להרגשת האזרחות שלנו.
יצחק תומר: כמו שנאמר, אני צריך להסתכל גם על חצי הכוס המלאה.
יצחק תומר: כאמור, אנחנו המשרד היחיד שנתן תקציב צבוע ואף משרד לא עשה את זה ובנושא זה לא שמעתי גם מועדת המעקב שום ביקורת על זה, אבל ניחא.
יצחק תומר: אני רוצה לומר לחבר הכנסת טלב אלסאנע שאני חושב שעם כל הביקורת אפשר היה לומר משפט אחד קטן של תודה ולומר שמשרד החינוך הוא המשרד היחיד שכן נתן חמישים מיליון שקלים ובכל-זאת מצא לנכון להתחשב בצורכי המגזר הערבי.
יצחק תומר: נכון שזה לא מספיק, נכון שלא פתרנו את כל הבעיות, הכל נכון, אבל אפילו מילת תודה לא קיבלנו אלא מיד משליכים את כל הבעיות.
יצחק תומר: כשאנחנו בארבע עיניים על כוס קפה, חבר הכנסת טלב אלסאנע יודע לומר יפה מאוד תודה רבה ואני מעריך אותו על זה.
יצחק תומר: צריך להבין שכאשר אנחנו מדברים על בעיה בתקציב, הבעיה הזו נוגעת גם לבעיה הפיזית.
יצחק תומר: אם אנחנו רוצים לבנות את כל הכיתות החסרות במערכת החינוך, אנחנו צריכים תקציב לכ8,000- כיתות כאשר אנחנו מקבלים תקציב ממשרד האוצר לכ30- עד 35.
יצחק תומר: אין לנו יכולת היום, גם אם אנחנו רוצים.
יצחק תומר: לכן יצאה השרה בתוכנית על-מנת לנסות להשלים בשנה אחת, יצא גם שר האוצר בתוכנית משלו, ואני מקווה שגם משרד האוצר וגם משרד החינוך ימצאו את הדרך להשלים כי זו מצוקה שגם משרד החינוך וגם משרד האוצר ערים לה ואנחנו רוצים לפתור את הבעיה במגזר הערבי.
יצחק תומר: דע לך שמתוך התוכנית שפרסמה השרה, רוב הכיתות שצריך להשלים הן במגזר הערבי וזה כתוב ואפשר לראות את זה במסמך.
עלי אסדי: לחברי וידידי חבר הכנסת כנעאן.
עלי אסדי: אם ידענו מראש, היינו מביאים את כל הממצאים והנתונים אתנו.
עלי אסדי: אני הוזמנתי לדיון על החינוך הערבי ואני בעד שהדיון יתמקד בנושאים מסוימים או במגזרים מסוימים.
עלי אסדי: מתוכנית החומש תקצבנו יועצים, שכר לימוד ומלגות לשלוש שנים למגזר הערבי ובנוסף לכך יש לנו בעוד שבועיים מכרז לתקן פיקוח לשפה הערבית בדרום ובהמשך זה יתקיים גם לגבי הצפון.
עלי אסדי: התבקשתי על-ידי המנכ"לית להציע הגדרת תקני פיקוח לבית-הספר העל-יסודי וגם לתקן לסגן פדגוגי הממונה על החינוך הערבי בתוך המשרד.
עלי אסדי: לעניין הפיקוח המקצועי, אנחנו מנסים לפתור את הבעיה דרך תגבור ימי הדרכה.
עלי אסדי: אמנם יש מחסור, אבל הפיצוי הוא בימי הדרכה.
עלי אסדי: אני לא רוצה שישתמע שהמערכת משותקת אלא היא עובדת.
עלי אסדי: כל הנושאים שחבר הכנסת כנעאן העלה באופן יחסי התקדמו אבל אמנם לא מספיק.
זבולון אורלב: לצורך הסיכום אני מציע קודם כל לרשום לפנינו את הדיווח של משרד החינוך והתרבות באשר לביצוע תוכנית החומש.
זבולון אורלב: הוועדה התרשמה שיש בעיות ביישום תוכנית חומש והיא פונה למשרד החינוך ולוועדת היישום המשותפת למשרד החינוך ולמגזר הערבי לטפל ולפתור את בעיות היישום.
זבולון אורלב: הוועדה פונה למשרד החינוך ומבקשת לא לכלול בתקציב היישום התחייבויות אחרות של המשרד כגון בג"ץ.
זבולון אורלב: התקציב המיוחד לביצוע תוכנית החומש צריך להיות מוקדש כולו לתוכנית ולא לדברים אחרים.
זבולון אורלב: הוועדה מבקשת ממשרד החינוך לגבש תוכנית באשר ליתר הנושאים שאינם כלולים בתוכנית החומש ולהציג בפני הוועדה תוכנית כיצד לטפל באותם נושאים, האם בדרך של ועדה לכל נושא, האם בדרך של ועדה כללית.
זבולון אורלב: אני מציע שתודיעו לנו בתוך שלושה חודשים איך אתם הולכים לטפל.
זבולון אורלב: צריכה להיות תוכנית לאומית של משרד החינוך שתאמר איך מטפלים באותם נושאים.
זבולון אורלב: אני נענה להצעה של חבר הכנסת עזמי בשארה ואנחנו נקים ועדה מיוחדת למעקב אחר ביצוע תוכנית החומש.
זבולון אורלב: אני אשמש יושב-ראש הוועדה.
זבולון אורלב: חבריה יהיו חברי ועדת החינוך מוחמד כנעאן, חוסניה ג'בארה, עזמי בשארה, ואני אצרף עוד שני חברים שכרגע אני אומר שאני צריך לצרף אחד מהליכוד ואחד ממפלגת העבודה שהם זאב בוים וקולט אביטל.
זבולון אורלב: אם יהיו בעיות מבחינת הסכמותיהם, אני אחזור לוועדה ואבקש את הסכמת הוועדה לחברים אחרים.
זבולון אורלב: עד כאן ביחס לנושא לשמו התכנסנו.
זבולון אורלב: ביחס לנושא לשמו לא התכנסנו, אפרופו נושא השביתות.
זבולון אורלב: מה אתה מציע שנסכם?
זבולון אורלב: אני מציע שתרשום לפניך את בקשתנו לטפל בדחיפות בשביתה בבתי-הספר במגזר הבדואי בדרום ואנא עדכנו את יושב-ראש הוועדה עד סוף שבוע זה כדי שאוכל לשקול כיצד הוועדה ממשיכה לטפל בנושא.
זבולון אורלב: על סדר היום – הצבעה בקריאה ראשונה על הצעת חוק זכויות תלמידים עם לקויות למידה בחינוך הרגיל.
מירב ישראלי: יש שתי נקודות שבעצם בגללן נדחתה ההצבעה להיום - העניין של האוצר והתקציב הייעודי.
מירב ישראלי: האוצר הודיע לנו שהם לא יכולים להתחייב ולכן הכנסתי להצעת החוק את העניין של התקציב הייעודי בסעיף 4(ב).
מירב ישראלי: נקודה שנייה – משרד החינוך היה אמור להעביר נוסח של המידע שצריכים להעביר בתוך מערכת החינוך.
מירב ישראלי: ניסחתי איזשהו נוסח שנמצא בסעיף 8(ב).
זבולון אורלב: סעיף 8(ב): "מנהל מוסד חינוך ימסור מידע בענייניו של תלמיד לקוי למידה לעובד משרד החינוך שהשר מינה לכך, בהתאם להוראות שקבע השר".
מירב ישראלי: היתה גם הצעה אחרת של משרד החינוך.
זבולון אורלב: ההצעה אומרת: על אף האמור בסעיף 6 מנהל וכל עובד אחר רשאים למסור כל מידע הנוגע לתלמיד לקוי למידה למנהל הכללי של משרד החינוך ולכל מי שהוסמך על ידו ולמנהל הלשכה המרכזית במשרד החינוך ולכל מי שהוסמך על ידו במחוז.
זבולון אורלב: זה קצת רחב ולכן אני מציע שמסירת המידע תהיה רק למנהל הכללי ולכל מי שהוסמך על ידו.
זבולון אורלב: אני מציע לכתוב שהשר קובע כללים ולא המנהל הכללי.
מירב ישראלי: אבל המידע יימסר למנהל הכללי או למי שמינה.
מירב ישראלי: את ההוראות יקבע השר בלבד ומבלי לגרוע מהוראות סעיף 7.
איל זנדברג: בעצם רוצים שהמסירה תהיה רק לעובד המשרד ולא לכל מי שהשר מינה.
זבולון אורלב: אמרנו את זה – על אף האמור בסעיף 6 מנהל, מורה וכל עובד אחר במוסד חינוך ימסור כל מידע הנוגע לתלמיד לקוי למידה לשר ולכל מי שהוסמך על ידו, ובלבד שהוא עובד המשרד.
דורית מורג: אם זה יהיה איש שפ"י של הרשות המקומית?
זבולון אורלב: אז צריך לומר: ובלבד שהוא עובד משרד החינוך או עובד רשות מקומית הנוגע בדבר.
זבולון אורלב: זה מדיי פתוח לתת שיק פתוח לשר לתת מידע לכל מי שהוא רוצה להעביר מידע.
זבולון אורלב: צריכה להיות תכלית ראויה למסירת המידע.
מירב ישראלי: לפיכך המידע יימסר לשר ולכל מי שהוסמך על ידו.
זבולון אורלב: צריך להגדיר את הצורך לקבלת המידע.
תמר גוז'נסקי: לצורך יישום חוק זה.
דורית מורג: השאלה היא אם זה לא יצמצם מדיי.
זבולון אורלב: אני מציע שלצורך הקריאה הראשונה נכתוב שזה לצורך יישום חוק זה, ולקראת קריאה שניה וקריאה שלישית תמצאו נוסח.
איל זנדברג: בנוסח שהיועצת המשפטית לוועדה הציעה, אני מציע שבכל מוסד יהיה רק אחד שהוא המוסר את המידע למשרד החינוך, ולא מורה, עובד, מנהל וכו'.
איל זנדברג: לא כל עובד על דעתו יכול למסור את המידע.
זבולון אורלב: אני מציע להישאר בנוסח הזה ולקראת קריאה שנייה וקריאה שלישית נחזור לדבר הזה.
זבולון אורלב: מי בעד אישור הצעת החוק לקריאה ראשונה?
זבולון אורלב: בעד – הרוב החלטה: הצעת החוק אושרה להנחה לקריאה ראשונה.
תמר גוז'נסקי: האם יש הערכת עלות?
מירב ישראלי: פנינו למשרד האוצר לקבל הערכה תקציבית.
איל זנדברג: אני מבקש להעיר שתי הערות.
איל זנדברג: בהצעת החוק הזאת חסר איזשהו מנגנון לפתרון מחלוקות, השגה, ערר וכדומה.
איל זנדברג: אנחנו נבוא למשרד החינוך עם הצעה.
זבולון אורלב: זו הערה ראויה.
איל זנדברג: לגבי מסירת מידע שמותנה בכשרים המתפתחים של התלמיד.
איל זנדברג: העברתי את ההערות שלי לגבי זה ליועצת המשפטית ואני מבקש לדון בזה בישיבה הבאה, כי יש פה קושי בגלל העבירה הפלילית.
זבולון אורלב: שתי בקשותיך מתקבלות ברצון.
זבולון אורלב: אני פותח דיון בעניין הצעת חוק לימוד חובה (תיקון – תשלומים עבור תלמידי חוץ).
מירב ישראלי: בישיבה הקודמת היושב ראש נתן לי הנחיה לנסח משהו שיהיו בו כמה עקרונות.
מירב ישראלי: אכן נוסח איזשהו נוסח בהתאם לעקרונות, שיהיה סעיף שיחייב את הרשות השולחת להשתתף בהוצאות של הרשות הקולטת לגבי תלמיד שהיא שולחת אליו לפי שיעור השתתפות שיקבע השר.
מירב ישראלי: הנושא השני הוא מתי שולחים ילד מרשות לרשות, כלומר מתי נוצר מצב שאין מוסד מתאים.
מירב ישראלי: גם במקרה הזה נקבע שהשר יקבע מתי אפשר לשלוח תלמיד מרשות אחת לרשות אחרת.
מירב ישראלי: העיקרון השלישי שהוועדה ביקשה לנסח זה על איזה מוסדות העיקרון הזה יחול.
מירב ישראלי: בישיבה הקודמת דובר על מוסדות חינוך רשמיים, מוסדות חינוך מוכרים בחינוך על-יסודי, כי בעל יסודי אין רשמיים.
מירב ישראלי: הוזכרו עוד שני זרמים – מוסדות חינוך של תאגיד מרכז החינוך העצמאי ומוסדות חינוך של תאגיד מרכז מעיין החינוך התורני בארץ ישראל.
מירב ישראלי: זה לא נדון בפעם הקודמת, זה רק עלה ונתבקשתי לנסח.
מירב ישראלי: עכשיו צריך לדון בעניין הזה.
זבולון אורלב: בינתיים קיבלתי פנייה לא פורמלית, שבמקור אינה מופנית אליי, אלא רק באה לידיעתי.
זבולון אורלב: המכתב של לבנה אברמוביץ הוא עמדת המשרד?
דורית מורג: זו העמדה שממנה עולות הבעיות.
זבולון אורלב: מדובר במכתב לא פורמלי של חגי יהודאי ולבנה אברמוביץ אל דורית מורג מ-22 באוקטובר בעניין החוק הזה.
זבולון אורלב: במכתב נאמר: "בהתייחס להצעת היועצת המשפטית של ועדת החינוך של הכנסת, בנושא הנדון, הננו לציין כי עקרונית הנוסח המוצע הינו סביר בתנאים ובהערות שלהלן".
זבולון אורלב: "הנוסח המוצע" הוא הנוסח שמונח לפנינו?
מירב ישראלי: זה הנוסח שנוסח בעקבות ההחלטות שנתקבלו בישיבה הקודמת.
זבולון אורלב: עוד נאמר במכתב: א.
זבולון אורלב: "הנוסח המוצע מתעלם מהמוסדות המוכרים שאינם רשמיים בחינוך היסודי של מגזרי המיעוטים, ומוסדות מוכרים שאינם רשמיים אחרים שאינם שייכים לשתי הרשתות – חינוך עצמאי ומעיין החינוך התורני.
זבולון אורלב: יתכן שניתן להשאיר הנוסח המוצע בהתייחס לכך שחוק יסודות התקציב מציין שיש להתייחס לשתי הרשתות הנ"ל כאל כלל ילדי ישראל".
זבולון אורלב: "מוצע על ידינו כי בתקנות שיותקנו בעקבות הצעות החוק שבנדון, יוחלטו תהליכי מיפוי וקביעת אזורי רישום כתנאי הכרחי שיאפשר שליטה ובקרה על ניידות תלמידים במערכת ומניעת הוצאת משאבים מיותרים על ידי המדינה, כגון: נושא ההסעות".
זבולון אורלב: אני חושב שקביעת אזורי רישום זה לא עניין לתקנות, אבל אפשר לדבר על הדבר הזה.
זבולון אורלב: אני אלחם בכל הכוח נגד זה שתהליכי מיפוי וקביעת אזורי רישום יהיו בתקנות, כי זה יורד לשורש ענייני החינוך.
זבולון אורלב: רוצים שהפקידים יעשו את זה לבד?
זבולון אורלב: אני מתנגד לדברים האלה.
זבולון אורלב: אלה הדברים הכי חשובים.
זבולון אורלב: אנחנו דנים בתגים מאוד לא חשובים ובדברים חשובים נהיה מחוץ לתמונה?
זבולון אורלב: זה לא נראה לי.
זבולון אורלב: "לדעתנו יש להגביל ולהבהיר שכאשר המדובר בשתי הרשתות הנ"ל, ההתייחסות תהיה לכל אחת מהרשתות באופן כללי ללא התייחסות לתת זרמים, כגון: גור, בעלז ואחרים".
זבולון אורלב: עליי זה מקובל.
זבולון אורלב: גם על חבר הכנסת גפני זה מקובל, כפי שהוא אמר בישיבה הקודמת.
זבולון אורלב: "בחינוך העל-יסודי ההתייחסות תהיה לקטגוריות הבאות: בתי ספר בפיקוח ממלכתי, בתי ספר בפיקוח ממלכתי-דתי, בתי ספר בפיקוח אחר".
זבולון אורלב: "אנו ממליצים לאמץ את הנוסח המקובל בחוזר המנכ"ל הנוכחי באשר לתשלומים עבור תלמידי חוץ, בהדגשה כי במגזר החרדי יש להתייחס לקיומו של מוסד חרדי מזרם כלשהו כצידוק המאפשר לרשות לקיים אחריותה כמופקדת על מתן פתרון חינוכי לתושביה".
ענת מאור: אני רואה בהצעת החוק שינוי מאוד דרסטי מהנוהל הקיים לגבי חובת אזורי רישום ולגבי חינוך רשמי וחינוך שאינו מוכר.
ענת מאור: אני מאוד מבקשת להשתתף בהצבעה, אבל מכיוון שאני צריכה להשתתף בישיבה אחרת, אני מבקשת לקבוע מועד מדויק.
זבולון אורלב: אני חושב שלא קראת את הצעת החוק.
זבולון אורלב: היום ההסדרים של אגרת תלמידי חוץ מוסדרים בחוזר מנכ"ל ויש רשויות שאינן מקיימות אותו.
זבולון אורלב: זו בעיה אחת.
זבולון אורלב: בעיה שנייה היא ההסדרים של אגרת תלמידי חוץ בשתי הרשתות, שבחוק ההסדרים הן צריכות להיות שוויוניות מבחינת הכספים, וכן בחטיבה העליונה גם במערכת הממלכתית.
איל זנדברג: ובחינוך הנוצרי זה לא קיים?
ענת מאור: אדוני היושב ראש, לא דין ילד נכה או מוגבל שחייבים להעביר אותו לרשות אחרת ואז יש בעיה של הסעה, כדין ילד שמבחירה שלו או של הוריו רוצה ללמוד במקום אחר.
זבולון אורלב: יש ילד בקרית-ים ושם אין שום בית ספר עצמאי חרדי כלשהו ויש בית ספר כזה בחיפה.
זבולון אורלב: מי צריך לשלם אגרת תלמיד במקרה הזה?
משה גפני: השאלה אינה מי צריך לשלם, אלא מה הילד הזה צריך לעשות.
ענת מאור: אני מבקשת לא לקיים את ההצבעה היום.
זבולון אורלב: אני מחויב לסדר התקין.
זבולון אורלב: זו כבר ישיבה שלישית בנושא.
זבולון אורלב: צריך לזכור שהצעת החוק הזאת לא קיבלה שחרור מחובת הנחה והיא עברה בקריאה טרומית, לכן אני לא רואה מקום לדחות את ההצבעה.
ענת מאור: האם אתה מוכן לקבוע זמן מדויק להצבעה?
איל זנדברג: תהיה הצבעה היום?
זבולון אורלב: ייתכן.
איל זנדברג: יש הסכמה עם המציע, כפי שכתוב בפרוטוקול, שלפחות שר המשפטים - שאני יכול לייצג אותו - והמציע הסכימו שזה לא יגיע לקריאה ראשונה אלא בהסכמה.
זבולון אורלב: אני לא יודע אם תהיה הצבעה היום, אבל אם תהיה הצבעה היא תהיה בין השעה רבע לאחת-עשרה לאחת-עשרה.
זבולון אורלב: היא לא תהיה לפני כן והיא לא תהיה אחרי.
תמר גוז'נסקי: אני מבקשת להתייחס לסעיף (א).
תמר גוז'נסקי: בסעיף זה נאמר: "מוסד חינוך מתאים".
תמר גוז'נסקי: מי יקבע מה זה מוסד חינוך מתאים?
מירב ישראלי: בסייפא של הסעיף נאמר: "...
מירב ישראלי: בסעיף זה 'מוסד חינוך מתאים' – על פי הוראות שיקבע השר בתקנות.
מירב ישראלי: ..".
תמר גוז'נסקי: יש היום תקנות.
מירב ישראלי: הכוונה כאן היא מתי אפשר להעביר תלמיד.
תמר גוז'נסקי: השאלה שלי היא איפה מופיעה כאן עמדת ההורים.
תמר גוז'נסקי: באיזה מקום רצון ההורים בא לידי ביטוי?
זבולון אורלב: מטרת החוק היא לא לשנות שום דבר בכל מה שקשור בהחלטה של אזורי רישום.
זבולון אורלב: הכוונה כאן להסדיר את הנושא של תשלומים עבור תלמידי חוץ.
תמר גוז'נסקי: כלומר, הסעיף הזה בא להסדיר את התשלומים לפי הקיים.
תמר גוז'נסקי: היושב ראש נתן את הדוגמה של קרית-ים, מה קורה היום בקרית-ים?