GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ענת מאור: אני מקבלת את זה, אבל באותה עוצמה אני מקבלת שהורים צריכים להיות מיוצגים הרבה יותר.
ענת מאור: אני מתנגדת לכך שמשרד המשפטים יוסמך להביא בפנינו את הניסוח.
ענת מאור: אני לא מקבלת את הצעתו של מר איל זנדברג, שבסוף משרד החינוך יבחר מבין הרשימות.
תמר גוז'נסקי: כך זה כתוב כעת.
תמר גוז'נסקי: מי ימנה אותם?
זבולון אורלב: תוגש רשימה.
זבולון אורלב: אחרת את מסתבכת עם החוק.
זבולון אורלב: מי ימנה את הארגונים הללו?
זבולון אורלב: יבואו 3 אנשים ויגידו שהם הנציגים.
ענת מאור: שהם יבחרו מתוכם.
זבולון אורלב: איך הם יבחרו?
זבולון אורלב: הם עמותה?
זבולון אורלב: הם גוף משפטי?
זבולון אורלב: סלחי לי, הפורום הוא לא גוף משפטי.
זבולון אורלב: מחר בבוקר עשויים להקים 3 פורומים.
זבולון אורלב: בכל החקיקה מקובל שארגונים כאלה מגישים רשימה.
זבולון אורלב: כך גם במועצה להשכלה גבוהה, בוועד החינוך וכולי.
זבולון אורלב: הגופים מגישים רשימות והשר קובע ביניהם.
זבולון אורלב: אחרת זה יהיה גוף בלי סמכות.
ענת מאור: דבר שני, צריכים להיות במועצה 2-3 נציגי הורים.
ענת מאור: כמו שהוספנו כאן עוד 2 ממשרד החינוך, מ-3 ל-5, אני מבקשת להוסיף עוד שני נציגי הורים.
ענת מאור: באשר לנציבות: אני מזכירה את זה גם בגלל גברת אריאלה אופיר אישית, והערכתי אליה, אבל גם כי המוסד חשוב.
ענת מאור: היה לנו פה לראשונה הישג אדיר למדינה.
ענת מאור: הנציבות מוכרחה להיות built-in במערכת.
ענת מאור: אני גם חושבת שרצוי מאוד ש"בזכות" יצטרף למועצה.
ענת מאור: לעניין הריפוי בעיסוק: לפחות בגיל בית-הספר היסודי באמת יש חשיבות רבה מאוד לכל האמנויות והמלאכות, ולא רק לפסיכולוגים.
נעמי ויינטראוב: יש להם תפקיד חשוב גם במבחני הבגרות.
זבולון אורלב: אני חושב שאין זה משנה מה גודל המועצה, 12 או 20 חברים.
זבולון אורלב: חשוב שיהיו בה האנשים המתאימים.
זבולון אורלב: אני בעד ללכת לקראת הבקשות באופן הבא: להיענות לבקשת משרד החינוך, שיהיו לו 5 נציגים, כדי לאפשר לכל בעלי התפקידים הרלוונטיים להיות במועצה; להיענות לבקשת המרפאים בעיסוק, שהוא בהחלט מקצוע רלוונטי, ולקבוע לו נציג אחד במועצה; באשר להורים, אני מציע להוסיף 3 נציגי הורים - עוד הורה כנציג של ועד ההורים הארצי ללקויות למידה (פסקה (6), עוד הורה כנציג אחד הארגונים והורה שלישי כנציג הנציבות.
זבולון אורלב: נוסיף עוד שלושה לחלק הציבורי.
זבולון אורלב: אני חושב שזה תוספת משמעותית.
תמר גוז'נסקי: בנציבות - מי יקבע?
תמר גוז'נסקי: האם ראש הממשלה יקבע?
אריאלה אופיר: אנחנו פועלים במסגרת המינהלית של משרד המשפטים.
תמר גוז'נסקי: אז צריך לכתוב: "משרד המשפטים".
אריאלה אופיר: אני לא רוצה לפתוח פה בהרצאה על הגוף הזה.
אריאלה אופיר: לא טריוויאלי לומר ששר המשפטים צריך לבחור בו.
אריאלה אופיר: נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות הוא גוף עצמאי בישראל.
אריאלה אופיר: לא צריך את השר במקרה זה.
תמר גוז'נסקי: רק שאלתי.
תמר גוז'נסקי: לא צריך לנמק.
תמר גוז'נסקי: שוכנענו.
זבולון אורלב: "נציג נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, כפי שייקבע על-ידי הנציב".
רות פן: בקשר למרפאים בעיסוק: יש לדעתי עוד מקצועות מאוד חשובים באותה דרגה.
רות פן: למשל קלינאי תקשורת, מרפאים בעיסוק.
זבולון אורלב: האם לקלינאי תקשורת יש ארגון מסודר?
זבולון אורלב: אני מציע להוסיף אותם למועצה.
זבולון אורלב: זה רלוונטי מאוד.
זבולון אורלב: אני מודה לך על הערתך.
דורית מורג: אולי בהקשר הזה במקום למנות את הארגונים הפרופסיונליים השונים, ובוודאי שכחנו כאן
דורית מורג: את חלקם ---
זבולון אורלב: לא שכחנו.
זבולון אורלב: כל אנשי המקצוע יושבים פה.
זבולון אורלב: אם שכחנו אז זה רע מאוד וייזכרו לקראת קריאה שניה ושלישית.
זבולון אורלב: אני מציע לנקוב בשמותיהם.
זבולון אורלב: אחרת, עוד 10 שנים מישהו יגיד שזה חשוב וזה לא חשוב.
זבולון אורלב: נצרף למועצה את ארגון המרפאים בעיסוק האגודה הישראלית לקלינאי תקשורת.
איל זנדברג: אנחנו נכנסים לאותה בעיה, שצריך לוודא לגבי כל גוף, מעבר להחלטה העקרונית שהם ראויים לייצוג, האמנם הביטוי המקובל הוא ביטוי שיש לו תוקף משפטי.
זבולון אורלב: לקראת קריאה ראשונה אנחנו רושמים את השמות שלהם כפי שנמסרו כאן.
זבולון אורלב: זה יבדק לקראת קריאה שניה ושלישית.
תמר גוז'נסקי: היועצת המשפטית שלנו תבדוק.
רחל לחמן: אני נציגת אגודת היועצים.
רחל לחמן: אנחנו בקשר עם הילדים במסגרת בית-הספר.
רחל לחמן: באגודת היועצים יש נציגים גם של החינוך המיוחד וגם של החינוך הרגיל.
זבולון אורלב: האם יש הערות לסעיף קטן (ג)?
זבולון אורלב: נצביע על סעיף 8, בתיקונים שהכנסנו.
זבולון אורלב: בעד - 2 אין מתנגדים אין נמנעים הסעיף נתקבל.
זבולון אורלב: אני קובע שסעיף 8 התקבל.
זבולון אורלב: סעיף 9 - תקופת כהונתה של המועצה ונוהל דיוניה "(א) תקופת כהונתה של כל מועצה תהיה חמש שנים מיום מינוי חבריה של אותה מועצה; ואולם המועצה הראשונה תכהן שנתיים בלבד.
מירב ישראלי: את הסיפא לקחו מחוק המועצה להשכלה גבוהה ואפשר למחוק אותו.
זבולון אורלב: אני מציע למחוק את זה.
זבולון אורלב: "(ב) המועצה תקבע את נוהל דיוניה, במידה שלא נקבע בחוק זה או בתקנות.
איל זנדברג: זה לא "במידה ש" אלא "אם".
ענת מאור: למה זה 5 שנים ולא 4 שנים?
תמר גוז'נסקי: 5 שנים זה מאוד עגול.
תמר גוז'נסקי: זה טוב.
זבולון אורלב: הצבעה על סעיף 9 בעד - 2 אין מתנגדים אין נמנעים הסעיף נתקבל.
זבולון אורלב: סעיף 9 התקבל.
זבולון אורלב: סעיף 10 - תפקידי המועצה "(א) המועצה לענייני לקויות למידה תמלא את התפקידים המוטלים עליה לפי חוק זה.
זבולון אורלב: (ב) אלה הם תפקידי המועצה: (1) בחינת תהליכי יישום חוק זה בהתאם למחקרים לגבי דרכי האבחון והטיפול בלקויות למידה;" הייתי מוחק את הכל וכותב: "בחינת תהליכי יישום חוק זה".
זבולון אורלב: למה לומר "בהתאם" ולמה לומר "לגבי".
זבולון אורלב: למה להגביל?
תמר גוז'נסקי: אולי במקום "בחינה" נאמר "מעקב".
זבולון אורלב: "בחינה" כולל הכל, גם מעקב.
ענת מאור: עדיפה המלה "מעקב".
זבולון אורלב: "בחינה ומעקב".
איל זנדברג: אולי במקום "מעקב" נאמר "ייעוץ לשר בעניין תהליכי יישום חוק זה".
איל זנדברג: השאלה היא איך יעשו את המעקב, אם תהיה ישיבה אחת פעם בחודש.
תמר גוז'נסקי: כל שלוש הפסקאות זה ייעוץ.
זבולון אורלב: "ייעוץ, מעקב ובחינת יישום חוק זה".
זבולון אורלב: "(2) סיוע בקביעת מדיניות ברורה לטיפול בלקויות למידה תוך שמירה על אחידות לגבי מדיניות זו במסגרות הלימודיות השונות;" פסקה (ב)(2) לדעתי מיותרת.
זבולון אורלב: אם אנחנו אומרים "ייעוץ מעקב ובחינת יישום חוק זה" אז פסקה (2) מיותרת.
זבולון אורלב: "(3) הגשת דוח שנתי לוועדת החינוך והתרבות של הכנסת, לשר החינוך ולשר הבריאות.
זבולון אורלב: " אני חושב שפסקה (ב)(3), באשר להגשת דוח שנתי, היא חשובה מאוד.
זבולון אורלב: לא חשוב למי הוא נמסר.
זבולון אורלב: אני חושב שלא צריך לכתוב למי.
זבולון אורלב: זה צריך להיות "פרסום דוח שנתי".
איל זנדברג: פרסום - זה עוד יותר מסובך.
איל זנדברג: השאלה היא איך מפרסמים.
מלי דנינו: עוד פעם זה ייפול על משרד החינוך.
מלי דנינו: אני מציעה לא לכתוב "פרסום" אלא "המלצות".
איל זנדברג: למה לא למסור לשר, כפי שמקובל?
זבולון אורלב: "הגשת דוח שנתי לשר החינוך, לשר הבריאות ולוועדת החינוך והתרבות של הכנסת".
זבולון אורלב: המועצה הציבורית צריכה להגיש לשר דוח.
זבולון אורלב: זה חלק מהתפקידים שלה.
תמר גוז'נסקי: שר הבריאות יקבל עותק מהדוח.
זבולון אורלב: תוציאו את "שר הבריאות".
זבולון אורלב: יוגש דוח לשר החינוך ולוועדת החינוך והתרבות של הכנסת.
זבולון אורלב: אני חוזר, אלה תפקידי המועצה: (1) ייעוץ, מעקב ובחינת תהליכי יישום חוק זה; (2) הגשת דוח שנתי לשר החינוך ולוועדת החינוך והתרבות של הכנסת.
תמר גוז'נסקי: דוח שנתי על מה?
ענת מאור: על המצב בשטח.
ענת מאור: לא על הפעילות של המועצה.
ענת מאור: על יישום החוק.
איל זנדברג: בחוק הבזק נאמר: "המועצה תגיש לשר דין וחשבון שנתי על פעולותיה".
ענת מאור: זה לא מתאים כאן.
זבולון אורלב: אני לא רוצה לכתוב "על יישום החוק" אלא: "על מצב הטיפול בלקויי הלמידה".
איציק כהן: זה לא "מצב לקויי הלמידה".
איציק כהן: זה לא ועדה שהולכת לעבוד ולקבל דוחות.
זבולון אורלב: נאמר "על יישום".
זבולון אורלב: "הגשת דוח שנתי על יישום החוק".
מלי דנינו: המועצה תגיש דוח על מה שתספיק לבדוק.
מלי דנינו: לפיכך, זה על פעילותה.
זבולון אורלב: אני מקבל את עצתה של חברת הכנסת תמר גוז'נסקי, שיש לה נסיון עצום.
זבולון אורלב: בפסקה (2) נאמר: "הגשת דין וחשבון שנתי על פעילותה לפי סעיף 1".
זבולון אורלב: הצבעה על סעיף 10 בעד - 2 אין מתנגדים אין נמנעים הסעיף נתקבל.
זבולון אורלב: סעיף 10 נתקבל.
זבולון אורלב: סעיף 11 - ביצוע ותקנות "השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא יתקין, בהתייעצות עם המועצה הציבורית, תקנות לביצועו, לרבות בדבר קביעת תכניות התאמה במוסדות חינוך ובדבר סדרי הדיון לעבודת המועצה.
איציק כהן: "בהתייעצות עם המועצה הציבורית"?
איל זנדברג: כלומר, כל דבר בחוק עובר דרך המועצה?
איל זנדברג: כל תקנה שהיא, בכל עניין?
איל זנדברג: גם בהיבטים התקציבים?
איל זנדברג: אני מדבר על התקנות שקובעות את התוכנית, הסעיף שניסחנו בתחילת הישיבה.
זבולון אורלב: שם צריך את הסכמת שר האוצר.
זבולון אורלב: השר לא יוכל להביא למועצה להתייעצות שום דבר שהוא לא בהסכמת שר האוצר.
איל זנדברג: כשאנחנו קובעים חובת התייעצות בחוק, זה לא דבר קל ערך.
איל זנדברג: אנחנו קבענו את המועצה בתור גוף שבו יהיה שיח ואנשים ישמעו בו זה את זה ויקדמו את הנושא.
איל זנדברג: עכשיו אנחנו נותנים לו סמכות סטטוטורית.
זבולון אורלב: אנחנו נאמר: "למעט האמור בסעיף כך וכך, שבו אמרנו שהשר, בהסכמת שר האוצר קובע את מסגרת התקציב".
איל זנדברג: יש לי שאלה טכנית, שאני לא יודע מה הפתרון שלה, לגבי סדרי הדיון.
תמר גוז'נסקי: על זה נדון לאחר הקריאה הראשון, בהכנה לקריאה שניה ושלישית.
זבולון אורלב: נצביע על סעיף 11, בתיקון שהוא לא חל על קביעת המסגרת הכללית של התקציב.
זבולון אורלב: הצבעה על סעיף 11 בעד - 1 אין מתנגדים נמנעים - 1 הסעיף נתקבל.
זבולון אורלב: סעיף 11 נתקבל.
זבולון אורלב: סעיף 12 - החלה בהדרגה "(א) חוק זה יוחל בהדרגה החל בשנת הלימודים התשס"ג ובלבד שהחלתו תושלם לא יאוחר מתחילת שנת הלימודים התשע"ב.
חיה יגודה: זה 10 שנים מהיום.
זבולון אורלב: אני רוצה שיהיה כתוב "בהדרגה ובשיעורים שווים".
ענת מאור: "ובשיעורים שווים לפחות".
איל זנדברג: מה זה אומרת "בשיעורים שווים לפחות"?
תמר גוז'נסקי: לא פחות מעשירית בכל שנה.
זבולון אורלב: השיעורים השווים לא יכולים להתחיל משנת תשס"ג, כי התקציב שנאשר עכשיו כולל כבר 4 חודשים של תשס"ג, ושם אין.
חיה יגודה: אז מתחילים עם דברים שלא צריכים להוסיף בהם תקציב.
קריאה: התחלנו מזמן.
זבולון אורלב: דיברתי על השיעור השווה.
זבולון אורלב: מתחילים בשנת התשס"ג אולם השיעורים השווים יחלו משנת התשס"ד.
זבולון אורלב: "החוק יוחל בהדרגה מתשס"ג ובשיעורים שווים מתשס"ד.
זבולון אורלב: " סעיף 12(ב) מיותר כי הכנסנו סעיף אחר שבו אנחנו אומרים ש"שר החינוך בהסכמת שר האוצר יקבע את המסגרת התקציבית", כמו בחוק השילוב.
זבולון אורלב: זה מופיע במקום אחר ולא פה.
זבולון אורלב: אין שינוי במהות.
זבולון אורלב: נשמע את נציג אגף התקציבים באוצר.
זבולון אורלב: הרשיתי לו לחזור לסעיפים 4 ו-5.
אורי שוסטרמן: אני לא יודע מה עבר כי לא הייתי בתחילת הישיבה.
מירב ישראלי: המסגרת נבנתה כמו המסגרת בחוק השילוב.
מירב ישראלי: יש תוכנית כללית, מסגרת תקציבית שהשר קובע, בהסכמת שר האוצר, ובנוסף יש החלה בהדרגה.
מירב ישראלי: בתוכניות ההתאמה, התוכניות הפרטניות והאישיות, בין היתר יתחשבו בתוכנית הכללית.
אורי שוסטרמן: זה לא משנה את עמדתנו העקרונית נגד החוק בגלל העלויות התקציביות.
איל זנדברג: האם הוסיפו את המלה "יעודית"?
זבולון אורלב: אמרנו שזה יעלה לדיון רק לקראת קריאה שניה ושלישית.
זבולון אורלב: רצו להוסיף שיהיה תקציב ייעודי.
זבולון אורלב: החלטנו בינתיים לא להוסיף את זה, מה גם שאתה לא היית פה.
זבולון אורלב: נדבר על זה לקראת קריאה שניה ושלישית.
זבולון אורלב: אני רוצה שלא תעלה טענה שזה נושא חדש.
תמר גוז'נסקי: גם בחוק שיקום חולי נפש בקהילה יש תקציב ייעודי.
אורי שוסטרמן: אם רוצים להוסיף סעיף תקציבי, תקציב ייעודי, בהתנגדותנו כמובן, אז צריך להגיד כבר עכשיו ולא אחרי הקריאה הראשונה.
אורי שוסטרמן: לולא כן, זה ייחשב אחר-כך כנושא חדש.
זבולון אורלב: אז אנחנו נכניס את המלה "ייעודי" כבר לקריאה ראשונה.
זבולון אורלב: יש חילוקי דיעות בתוך הוועדה האם צריך "ייעודי" או לא צריך "ייעודי".
זבולון אורלב: יש השוקלים כך ויש השוקלים אחרת.
זבולון אורלב: חשבנו לא להכניס את זה כעת, אבל בתנאי שאף אחד לא יטען לנושא חדש, במקום שנוסיף עכשיו את המלה "ייעודי" ואחר-כך היא תימחק.
זבולון אורלב: אני רוצה הבנה ממך שכרגע לא נוסיף את זה.
תמר גוז'נסקי: הוא לא מסכים.
תמר גוז'נסקי: אז שזה יכנס כעת, נוסיף את המלה "ייעודי", ואחר-כך יתכן ונדחה אותה.
תמר גוז'נסקי: מר אורי שוסטרמן, אנחנו צריכים לקבל ממך תשובה, האם אתה תטען טענת נושא חדש?
אורי שוסטרמן: תשאיר את זה כך.
אורי שוסטרמן: אני אבחן את זה.
אורי שוסטרמן: זה עלה היום כשלא הייתי אתכם.
זבולון אורלב: אתן לך עוד שבוע ימים לחשוב.
זבולון אורלב: לא יתקיים עוד דיון בנוכחות המומחים אלא נתכנס בשבוע הבא, רק חברי הכנסת היוזמים וחברי הוועדה, ל-3 דקות ואז תהיה הצבעה על החוק הזה.
זבולון אורלב: עד אז גם יהיה הנוסח המסודר לפנינו.
זבולון אורלב: אני מציע להציג בפני הוועדה שני נוסחים: אחד עם "יעודי" והשני בלעדיו.
זבולון אורלב: נמצא איתנו נציג משרד העבודה והרווחה, שביקש גם הוא להעיר.
יצחק קרונר: הנוסח בסעיף 2 קבע שהחוק יחול על בית-ספר מקצועי.
יצחק קרונר: הצגתי פה מסמך שהסמכויות של אישור בית-ספר מקצועי עוברות משר החינוך לשר העבודה והרווחה.
יצחק קרונר: במקום לעשות מין "עקוב אחרי" כזה אפשר לכתוב בחוק: "בית ספר שאושר לעניין הזה על-ידי שר העבודה והרווחה".
דורית מורג: אנחנו מתנגדים לזה.
יצחק קרונר: הם פשוט לא ראו את המסמך.
יצחק קרונר: יש פרסום ברשומות.
זבולון אורלב: נעביר את שני המסמכים האלה לעו"ד דורית מורג.
זבולון אורלב: אני מקווה שהממשלה פעם תעשה סדר בתוכה.
תמר גוז'נסקי: אנחנו צריכים להוסיף לקריאה ראשונה עלות תקציבית.
תמר גוז'נסקי: אני לא יודעת מה בדיוק משרד האוצר מציע כעלות תקציבית.
אורי שוסטרמן: אנחנו מקבלים את ההערכות של משרד החינוך.
תמר גוז'נסקי: תפקידו של משרד האוצר לתת נתונים תקציביים.
תמר גוז'נסקי: אני רוצה לבקש ממשרד החינוך לא להביא לנו נתון רק על עלות יישום החוק, כי תצטרכו כך וכך עובדים, אלא גם כמה יחסוך החוק בחינוך המיוחד וכמה הוא יחסוך בכל מיני דברים אחרים.
תמר גוז'נסקי: אם לא תעשו את זה, אנחנו נקבל את סכום העלות מבלי לדעת שבעצם החוק הזה יחסוך כסף.
תמר גוז'נסקי: קיבלנו פעם דיווח שלפחות שליש מהתלמידים בחינוך המיוחד הערבי הם לקויי למידה, כי אין שם שום כלים להתמודד עם זה.
תמר גוז'נסקי: אם אנחנו נוריד שליש מהחינוך המיוחד הערבי אתם יודעים כמה כסף זה יחסוך למדינה?
תמר גוז'נסקי: לכן אני מציעה שמשרד החינוך לא יביא לנו נתונים רק על הכסף שתצטרכו להוסיף.
תמר גוז'נסקי: תגידו גם כמה תחסכו, כדי שיהיה לנו הנתון האמיתי.
זבולון אורלב: אני גם אבקש מיועץ הוועדה, ד"ר גדעון בן-דרור, שיבוא בדברים עם מחלקת המחקר והמידע של הכנסת (ממ"מ), עם המומחים הכלכליים של הכנסת, כדי שגם הם יציגו הערכה תקציבית.
זבולון אורלב: אני מבקש שהערכת הכנסת תיכנס גם היא אל תוך החוק.
זבולון אורלב: אני מניח שיהיו פה פערים גדולים מאוד.
זבולון אורלב: יש לי יסוד לחשוב שאצל אלה שלא אוהבים את החוק, על אף שהם אנשים בעלי הגינות מקצועית, אבל באופן תת-הכרתי משום מה עלות החוק תקפוץ כלפי מעלה.
איציק כהן: יש מחיר קבוע לכל חוק - 2 מיליארד שקל.
איציק כהן: אנחנו דיברנו על מיליארד שקל.
קריאה: אין תקציב ליישום החוק.
זבולון אורלב: מקור התקציב הוא מהרזרבה.
אורי שוסטרמן: מה יעשו כשאין רזרבה כללית?
תמר גוז'נסקי: יקחו משיפוי מעסיקים בביטוח הלאומי.
זבולון אורלב: להפחית את השתתפות האוצר בשיפוי מעסיקים בביטוח הלאומי ולהעביר את הסכום הזה לכאן.
אורי שוסטרמן: זה יגדיל את האבטלה.
תמר גוז'נסקי: הו, כבר ראינו, שיפוי מעסיקים ממש לא הגדיל את האבטלה.
זבולון אורלב: אם יתברר שאי אפשר לקחת מהרזרבה, יש רזרבה כללית.
אורי שוסטרמן: עכשיו למשל אין רזרבה, ב-2001 אין.
תמר גוז'נסקי: אנחנו לא עוסקים ב-2001.
אורי שוסטרמן: זה לא רציני.
זבולון אורלב: זה רציני מאוד.
זבולון אורלב: גברת דורית מורג, מה עמדתך לגבי בקשת משרד העבודה והרווחה?
דורית מורג: אני מתנגדת.
דורית מורג: זה העברת סמכויות.
זבולון אורלב: אני מבקש שהמשרדים יבואו בדברים ביניהם.
זבולון אורלב: אם משרד העבודה והרווחה ירצה לחדש את הדיון בבקשתו לקראת קריאה שניה ושלישית, הדיון יהיה פתוח.
זבולון אורלב: אני אדון בו רק אם יתברר לי שהיתה התדיינות ואם יוצגו לי פרוטוקולים של פגישות, לפחות שתיים, שהיו בין המומחים במשרד העבודה והרווחה ובמשרד החינוך.
זבולון אורלב: אם תעמדו בתנאים האלה, נדון על כך בהמשך.
בתיה קראוס: חוק חינוך מיוחד, שהיה חוק הרבה יותר גדול מזה, היה אמור להתיישם תוך 7 שנים וקיבל הארכה.
בתיה קראוס: לא יתכן שיישום החוק הזה יתמשך על פני 10 שנים ולא לפחות עוד פעם 7 שנים.
בתיה קראוס: זה דור שלם של ילדים.
זבולון אורלב: אני בעד 3 שנים.
בתיה קראוס: אני מבינה טוב שצריך להיות איזון כלשהו בין הרצון למשוך את זה הרבה זמן כדי שזה לא יעלה הרבה כסף לבין הצורך של הילדים לקבל את זה.
זבולון אורלב: לא הגדרת את זה נכון.
זבולון אורלב: צריך להיות איזון בין הצרכים של הילדים לבין הסיכוי להעביר את זה בכנסת.
זבולון אורלב: ככל שתפחיתי את מספר השנים, כך תגדילי את הסיכוי להפיל את החוק.
בתיה קראוס: לא אמרתי 3 שנים.
בתיה קראוס: אמרתי: 7 שנים, כמו חוק החינוך המיוחד.
בתיה קראוס: אחרי זה הם יבקשו עוד הארכה ואז החוק כבר לא יהיה רלוונטי.
זבולון אורלב: מי יודע לעשות את השיקול של האיזון הזה, לפי דעתך?
זבולון אורלב: האם את יודעת להעריך מה הסיכוי להעביר את הצעת החוק בכנסת?
בתיה קראוס: להעליב אותי זה לא בעיה.
זבולון אורלב: דרך אגב, אני בעד 7 שנים.
זבולון אורלב: אני מודיע לך שאם אני אקבל פנייה מכל הארגונים ללכת על 7 שנים, והם מודעים למה שאמרתי, אני - גם אם הוועדה לא תקבל את דעתי - אציע הסתייגות לחוק, שיילכו על 7 שנים.
זבולון אורלב: אבל אז החוק עלול ליפול.
בתיה קראוס: החוק לא ייפול בגלל הבדל של 3 שנים.
זבולון אורלב: לקראת הקריאה הראשונה זה יישאר 10 שנים.
זבולון אורלב: נחזור לדון על החלתו תוך 7 שנים לקראת הקריאה השניה והשלישית.
זבולון אורלב: אני אומר לך כבר, אני מצהיר שאם אקבל פנייה בכתב מכל הארגונים של הפורום, אני אלך אישית על 7 שנים בכל כוח משקלי.
זבולון אורלב: אם תרצו 3 שנים, מה שתגידו לי אני אעשה.
זבולון אורלב: אני שליח שלכם.
זבולון אורלב: אבל הזהרתי אתכם שככל שתפחיתו את השנים, בגלל מה שיקרה בין תשס"ט לתשע"ב אתם הולכים לסכן את החוק.
זבולון אורלב: אמר לך את זה כמומחה.
זבולון אורלב: אם לא תקבלי את עצתי, אני אלך אחרייך ואבטל דעתי מפני דעתך.
זבולון אורלב: המלצת היועצת המשפטית של הכנסת, עורכת-הדין אנה שניידר, הסתמכה על החלטת ועדת הכנסת מיום כ"ב בתמוז תשכ"ב, 24 באוגוסט 1962, בה נאמר שאין לסטות מן הנוהל המקובל בכנסת שלא להעלות עניינים הנמצאים סוב-יודיצה.
זבולון אורלב: זה מופיע בעמוד 109 לתקנון.
זבולון אורלב: היא כתבה לי ש"לאור האמור לעיל יש לדחות את הדיון שנקבע בוועדת החינוך עד לאחר הדיון בנושא בבית-המשפט העליון".
זבולון אורלב: אני מדגיש שכאן נאמר עד לאחר הדיון ולא עד לאחר קבלת החלטה.
זבולון אורלב: נאלצתי נגד רצוני לדחות את הדיון ולכן אכן הדיון הזה נדחה.
זבולון אורלב: חשבתי שהנושא הוא כל כך חשוב שמן הראוי שאני אומר אותו גם לפרוטוקול ושיירשם הדבר הזה בספר דברי הימים של ועדת החינוך והתרבות.
טלב אלסאנע: אנחנו פותחים את הישיבה בעניין תוכנית החומש למגזר הערבי, בתוכה גם נדון בענייני הבדואים.
טלב אלסאנע: אין לי ביטחון שנמצה הכל בישיבה אחת, אבל אם יהיה צורך, נקבע עוד ישיבה כי הנושאים הם רבים מאוד וגדולים מאוד.
טלב אלסאנע: לפני חברי הכנסת מונח דוח שהכין עוזר המחקר של הוועדה, אודי שפיגל, שאני עברתי עליו כבר אמש וערכנו בו תיקונים, למרות שאני רואה שלא הוכנסו כל התיקונים.
טלב אלסאנע: במסמך הזה בכמה וכמה פעמים מוזכרת גם המילה דרוזים ואני מבקש שבכל פעם שכתוב המילה דרוזים, המילה הזו תימחק.
טלב אלסאנע: בטעות שורבב המגזר הדרוזי לדוח הזה, אבל זה דבר שלא נכון ולא ראוי.
טלב אלסאנע: את הדרוזים צריך להוציא מתוך הדוח כי הם לא חלק ממנו.
טלב אלסאנע: הנושא בדיון שלנו הוא לא החינוך הדרוזי אלא החינוך הערבי על כל חלקיו ומרכיביו.
זבולון אורלב: אני מציע שנאפשר לדוקטור יצחק תומר שהוא הממונה במשרד החינוך על ביצוע תוכנית החומש, כך נמסר לנו, לדווח לוועדה בקצרה ואז נעבור על התחומים כפי שמופיעים במסמך וכמובן נאפשר לחברי הכנסת לומר את מה שיש להם לומר.
זבולון אורלב: כאמור, אני מציע שנאפשר לדוקטור יצחק תומר, סמנכ"ל ומנהל המינהל להכשרה והשתלמות במשרד החינוך, לומר את הדברים.
יצחק תומר: אני מציין את העובדה הזאת כי אני מניח שחברי ועדת המעקב יתייחסו לנתון הזה בהמשך.
יצחק תומר: יש כאן תוכנית שמדי שנה אנחנו משנים אותה ומתאימים אותה לצרכים על-פי דרישות שאנחנו מקבלים מהמחוזות ועל-פי הנחיות.
יצחק תומר: מטרת תוכנית החומש הוא מוגדרת וברורה והיא לקדם הישגים לימודיים וחינוכיים של הילדים במגזר הערבי.
יצחק תומר: החוברת מונחת בפניכם ולכן אני לא ארחיב.
זבולון אורלב: תקציב אגף הכשרת עובדי הוראה היה בשנת תשס"א 6,4 מיליון ובשנת תשס"ב התקציב הוא ששה מיליון.
זבולון אורלב: תקציב אגף השתלמויות בשנת תשס"א היה 5,7 מיליון כאשר בשנת תשס"ב התקציב הוא 4,18 מיליון.
זבולון אורלב: אגף שח"ר, תוכניות מיכאל, בשנת תשס"א התקציב היה היה 1,680 מיליון ובשנת תשס"ב אין.
זבולון אורלב: תקציב אגף שפ"י היה בשנת תשס"א שני מיליון והשנה 1,800 מיליון.
זבולון אורלב: תקציב אגף הערכה ומדידה בשנת תשס"א היה 1,200 מיליון והשנה מיליון.
זבולון אורלב: תקציב מועדונית ראשית, פיתוח מבחן וקסלר, מבחן לקויות למידה, בשנת תשס"א היה מיליון ובשנת תשס"ב התקציב הוא 800 אלף.
זבולון אורלב: סך הכל תקציב המטה היה בשנת תשס"א שלושים מיליון ובשנת תשס"ב התקציב הוא 27,780 מיליון.
זבולון אורלב: תקציב גופים מלווים בשנת תשס"א היה 18,5 מיליון ב236- בתי-ספר ובשנת תשס"ב התקציב יגדל ל21,850- מיליון ב295- בתי-ספר, שזה אומר עוד ששים בתי-ספר.
זבולון אורלב: תקציב מינהלת מעקב ובקרת ביצוע בשנת תשס"א היה מיליון וחצי ובשנת תשס"ב התקציב עולה ל2,370- מיליון.
זבולון אורלב: סך כל התקציב בשנת תשס"א היה חמישים מיליון וגם בשנת תשס"ב התקציב יהיה חמישים מיליון.
יצחק תומר: אני רוצה להוסיף שני נתונים.
יצחק תומר: על-פי החלטת בג"ץ יש להוסיף 4,000 שעות נוספות, שעות חינוך מיוחד למערכת, ואנחנו נדרשים לעשות זאת.
יצחק תומר: חמישים אחוזים – אלפיים שעות – יבואו מתוך תוכנית החומש.
יצחק תומר: כאמור, לשנת 2001 לא קיבלנו את ה28- מיליוני השקלים.
יצחק תומר: הובטח לנו לארבעת החודשים האחרונים של שנת 2001 שנקבל את שליש התקציב, את שמונה מיליוני השקלים, ובשנת 2002 נקבל את מלוא התקציב המבוקש, זאת אומרת 28 מיליוני שקלים.
יצחק תומר: מתוך זה רוב רובו של התקציב יהיה מיועד כנראה לחינוך הטכנולוגי – אנחנו עוד לא מדברים על ההיקפים – וההשלמה של אותם שמונה מיליוני שקלים לחינוך המיוחד יבואו מתוך התקציב הנוסף שיגיע מהאוצר.
יצחק תומר: זאת אומרת, אנחנו לא רוצים לבצע שינוי בהחלטות שביצענו כבר לשנת תשס"ב ונרצה להקצות – ואני מקווה שנקבל, וכך אנחנו מתכננים – את השמונה מיליוני השקלים וה28- מיליוני שקלים בתקציב 2002.
עלי אסדי: גידול החינוך הערבי התחיל במהלך בשנת 1987 אבל לא הושלם.
עלי אסדי: אם הראייה היא – וכך נכון לראות – שהחינוך הערבי מהווה חלק אינטגרלי מהמערכת, שילובו במערכת מחייב הכפלת תקציבים ומתן יותר ויותר משאבים.
עלי אסדי: כדאי להכפיל את תוכנית החומש ונראה לי להציע שנדון פעם בהישגים של החינוך הערבי ואני מוכן להכין מסמך לוועדה המכובדת על ההישגים והתמורות של החינוך הערבי, כך שנוכל להסתכל על החצי המלא של הכוס.
ראז'י מנסור: תוכנית החומש היא חלקית ודנה בששה נושאים.
ראז'י מנסור: אתם מדברים היום על שתי תוכניות אבל בעצם יש ארבע תוכניות כאשר שתיים לבדואים בצפון, האחת לבדואים בדרום – כך החליט המשרד למרות שאנחנו התנגדנו לזה – ותוכנית למה שנקרא המגזר הערבי וניתן תקציב מיוחד למגזר הדרוזי.
ראז'י מנסור: כשבאו וחיפשו מהיכן להביא תקציב, כחמישים מיליון שקלים כבר בוצעו בפועל כאשר בשנת תשס"א בוצעו בפועל 31 מיליוני שקלים, כך שכללו בתוך תקציב זה את כל צורכי המגזרים ואמרו שזה תקציב של המגזר הערבי.
ראז'י מנסור: אם כן, אנחנו מדברים היום על 38 מיליוני שקלים.
ראז'י מנסור: אני ניהלתי סדרת מפגשים עם מר יצחק תומר שהשתדל בעניין, אבל הוא צריך תקציב.
ראז'י מנסור: יש לי מכתב ממנו ובו הוא מסכים להערכתי שצריך לפחות להכפיל את התקציב בתחום הפדגוגי, ואנחנו מדברים על התחום הפדגוגי ולא על התחום הפיזי כיוון שהתחום הפיזי מהווה סיפור אחר.
ראז'י מנסור: אנחנו מקיימים ועדות היגוי למימוש תוכנית החומש ובאחת הוועדות ישב מר יעקב כץ, מי שהיה אחראי על מימוש תוכנית החינוך במגזר הערבי והבדואי בנגב.
ראז'י מנסור: הוא אומר ש"כאדם שישב בראש הוועדה לבדיקת מגזר הבדואי, אני רואה כי תוכנית החומש לא פועלת בהתאם להמלצות הוועדה אותה אני ריכזתי".
ראז'י מנסור: זה מסמך שמוציא משרד החינוך.
ראז'י מנסור: במסמך ששלחתי אליכם, והיום צירפתי אותו, הראיתי שיש 16 סעיפים מהותיים – הם גם נכללו במחקר שערכתם – שלא נגעו בהם.
ראז'י מנסור: מה זה מערך מסייע?
ראז'י מנסור: המערך הזה עובד בתוך בתי הספר, אם אלה יועצים, אם אלה פסיכולוגים, אבל לא הוסיפו מאומה.
ראז'י מנסור: כולם יודעים היום את הצרכים, אבל לצערי אין מי שידאג ויבטיח את התקציב הדרוש.
ראז'י מנסור: הבעיה שלנו היום היא לא התוכניות, לא הצרכים, לא האנשים שיקבלו אלא שמישהו באמת ידאג שהתקציב יהיה משוריין וצבוע בתקציב המדינה.
ראז'י מנסור: דיברו כאן על ה28- מיליוני שקלים.
ראז'י מנסור: התקיימו ישיבות רבות והנה אנחנו שומעים היום שמשרד האוצר מתעקש ולא מוכן להעביר את מלוא הסכום אלא רק שליש.
ראז'י מנסור: מדובר על העשרה לכל עניין המדע והטכנולוגיה ולא על חינוך מיוחד.
ראז'י מנסור: מדע טכנולוגיה מעשירים, מעשירים מעבדות, משדרגים מחשבים בתוך בתי הספר, ואם כן למה לא להעביר את כל הסכום הזה?
ראז'י מנסור: כל הסכום הוא 28 מיליוני שקלים שהבטיחו לפני שנתיים ומתעקשים לא להעביר אותו.
ראז'י מנסור: בשבוע שעבר הייתי אצל המנכ"לית שגם היא ביקשה מהאוצר אבל נאמר לה שאולי יעבירו את השליש.
ראז'י מנסור: ניסן רז, חשב משרד החינוך, אמר שהאוצר לא מעביר לו את הכספים.
ראז'י מנסור: אני אומר שתוכנית החומש מהווה תוכנית חלקית, תוכנית שהמלצותיה הן חלקיות ביותר, תוכנית שגם התקציב שחושב - והוא היחידי שחושב – צירפו אליו את שלושת התוכניות.
ראז'י מנסור: אנחנו רוצים להיכנס לזה כמגזר אחד אבל שיוסיפו את התקציבים.
ראז'י מנסור: אנחנו לא רוצים לדבר על המצב הקטסטרופלי של אחינו הערבים בנגב, ואני מציע להפסיק לדבר על תוכניות כי צריך שוויון אמיתי.
ראז'י מנסור: צריך העצמת מערכת תומכת לבתי הספר הערביים על מנת להיכנס ולתת מלווים, לתת יועצים, לתת כוח אדם מקצועי שיישאר.
ראז'י מנסור: מצב החינוך הערבי מחייב רפורמה מקפת כולל השאלה של ריכוז ומירכוז, כולל ההמלצות שלנו שהיו למינהלת מיוחדת לערבים וזאת על-מנת לקבל בתוך משרד החינוך מסגרת נפרדת כמו שקורה בחינוך הממלכתי-דתי.
ראז'י מנסור: אני מדבר על מינהל פדגוגי עם כל המשמעות שנגזרת מזה, כולל במטה וכולל במחוזות, דבר שמכניס כוח אדם מקצועי אדיר על-מנת לתמוך במערכת.
ראז'י מנסור: היום המערכת שלנו עזובה כמעט, יש מפקחים כוללים, יש מפקחים במשרות חלקיות בתחום המקצועי וחבל כי אנחנו כך לא יכולים להמשיך.
ראז'י מנסור: אני אומר שהגיע הזמן, על-מנת לטפל בבעיות החינוך המיוחד בצורה אמיתית ביותר, לתרגם את זה לתקציב.
אמין פארס: הטענה שלי היא שה12- מיליוני שקלים שמדברים עליהם כשעות שילוב, לא צריכים להיות בתוכנית החומש כי זה בג"ץ נפרד.
אמין פארס: גם לגבי אגף שח"ר עומד בג"ץ ושוב מלבישים את הסכומים של אגף שח"ר על תוכנית החומש.
אמין פארס: כל דבר מנסים להלביש על תוכנית החומש, דבר שלא נכון מבחינת חלוקת התקציב והשימוש בו.
אמין פארס: בקשר לבינוי.
אמין פארס: השנה יש 175 מיליוני שקלים שמקצים בשנה הבאה לבינוי אבל הם לא מספיקים כדי לבנות עוד 350 כיתות.