GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב מרגי: הנושא: "ההבדלים בשיטת הניקוד לשיבוץ להוראה בין המורים הערבים לבין המורים היהודים" של חבר הכנסת מסעוד גנאים והצעה שנייה של חבר הכנסת זוהיר בהלול ואותה הצעה זה גם כל של חבר הכנסת עיסאווי פריג'.
יעקב מרגי: אתם רוצים לפתוח או שאני אתן לממ"ם לומר כמה נקודות?
יעקב מרגי: מה שתחליטו.
יעקב מרגי: חבר הכנסת המציע, דין קדימה יש לך.
מסעוד גנאים: בבקשה, לממ"ם.
מסעוד גנאים: גם אני מ"ם, מסעוד.
יעקב מרגי: אתה מ"ג ואני מ"י.
אחמד טיבי: סבח אל חיר.
חנין זועבי: סבח אל נור.
יעקב מרגי: טוב, ברוך הבא.
<אסף וינינגר: תודה רבה, כבוד היושב-ראש.
<אסף וינינגר: מרכז המחקר והמידע של הכנסת נדרש לנושא הזה של שיבוץ מורים ערבים במערכת החינוך כבר מספר פעמים.
<אסף וינינגר: הנושא הזה עולה על סדר יומה של הכנסת ועל סדר יומה של הוועדה כמעט בכל אחת מהכנסות האחרונות.
<אסף וינינגר: בכנסת שעברה, בשנת 2014 - - -
יעקב מרגי: מה זה "שיטת הניקוד", למי שלא מבין?
<אסף וינינגר: אני בטוח שמשרד החינוך יידע להסביר את זה יותר טוב.
יעקב מרגי: תתקדם למסמך שלך.
<אסף וינינגר: במסמך שלנו ביקשנו להתייחס למספר המורים הערבים שמבקשים להשתבץ וזה לאור טענות שעלו במהלך השנים על מספר גבוה מאוד של מורים ערבים מובטלים, שאינם מועסקים בתחום ההוראה.
<אסף וינינגר: דיברו על 10,000 מורים ובמקרים מסוימים אפילו 14,000 מורים ערבים לא מועסקים, בעיקר מורות.
<אסף וינינגר: פנינו למשרד החינוך בבקשה לקבל נתונים.
<אסף וינינגר: ביקשנו נתונים על כמה מורים הגישו מועמדות בשנים 2011 עד 2014.
<אסף וינינגר: רצינו לראות את זה על טווח רחב של שנים.
<אסף וינינגר: הנתון שקיבלנו היה שבאותן שנים הגישו מועמדות כ-13,000 מורים ערבים שונים.
<אסף וינינגר: זאת אומרת שבכל שנה יכלו להגיש אותם מורים – אם מורה לא שובץ בשנה מסוימת, הוא יכול להגיש מועמדות בשנה שלאחר מכן.
<אסף וינינגר: אנחנו רצינו לראות את הנטו, מספר נפשות מוחלטות.
<אסף וינינגר: המספר הזה עמד על 13,000 מורים.
<אסף וינינגר: מתוכם ב-2014 מחצית היו משובצים במערכת החינוך.
<אסף וינינגר: זה הנתון שנמצא.
<אסף וינינגר: כלומר, 6,400 מהמועמדים לא היו משובצים באותו זמן במערכת החינוך.
<אסף וינינגר: נתון מעניין לשמוע זה שההערכה של משרד החינוך על פי בדיקה שהוא ערך הייתה ש-30% בערך מהמועמדים שלא שובצו היו מועסקים במסגרות הוראה אחרות.
<אסף וינינגר: השיבוץ במערכת החינוך הוא שיבוץ למשרות בבתי ספר יסודיים, בגני ילדים ובחטיבות הביניים אבל לא בחטיבות העליונות שם הבעלות היא של הרשויות המקומיות ואחרות, ובגני הילדים גם יש בעלויות אחרות.
<אסף וינינגר: זאת אומרת, 30% מאותן 6,400, לפי בדיקה שערך משרד החינוך, הועסקו במסגרות הוראה אחרות.
<אסף וינינגר: בסופו של דבר נשארנו עם בערך 4,500 מורים ערבים שלא הועסקו באותו זמן בתחום ההוראה.
<אסף וינינגר: בדקנו דברים נוספים במסמך.
<אסף וינינגר: אחד הדברים המעניינים שמצאנו היה מספר המועמדים לשיבוץ לפי תחומי ההוראה הנבחרים.
<אסף וינינגר: מצאנו שמבין המועמדים שלא שובצו, תחומי ההוראה וההכשרה המרכזיים שלהם היו חינוך מיוחד, חינוך לגיל הרך - - -
יעקב מרגי: תמיד הבטן הרכה חוטפת.
מסעוד גנאים: נכון, שם העודף.
<אסף וינינגר: חינוך מיוחד, חינוך לגיל הרך, ערבית – אלה התחומים המרכזיים.
<אסף וינינגר: המסמך הזה לא הונח כאן אבל מי שרוצה ימצא אותו באינטרנט נגיש וזמין.
חנין זועבי: אבל גם אלה ששובצו, מסעוד, זה גם בתחום של חינוך מיוחד.
חנין זועבי: אלו ששובצו ואלו שלא שובצו.
מסעוד גנאים: שם אני יודע שיש הרבה עודף.
מסעוד גנאים: אני לא יודע כמה השנה היו על כמה משרות.
מסעוד גנאים: בוקר טוב כולם.
מסעוד גנאים: זו לא פעם ראשונה שאנו נדרשים לעניין של שיבוץ המורים הערבים במערכת החינוך אבל הוספתי לדיון את ההשוואה משום שלדיון שני חלקים: חלק ראשון בקשר לשיבוץ כפי שהזכיר חברי מהממ"ם, על המספרים וכמה מורים, אבל החלק העיקרי הוא על השיטה עצמה, מהות השיטה של הניקוד.
מסעוד גנאים: חשבתי להשוואה לחינוך היהודי, חיפשתי באתר משרד החינוך אבל לא מצאתי.
מסעוד גנאים: על השיבוץ במגזר הערבי מצאתי את הדפים האלה מפורטים מאוד בנקודות ובמספרים, על סמך מה ומה הקריטריונים ופירוט של מי מועבר, אם הוא משובץ, אם הוא חלקית באופן מפורט מאוד.
מסעוד גנאים: בקשר לחינוך היהודי לא מצאתי.
מסעוד גנאים: כשהתקשרתי לאבו עומר, מר עבדאללה חטיב, הוא מר לי שאולי אני גם לא אמצא מפני ששם המנהל הוא שמחליט, המנהל מראיין והוא מחליט וזהו.
מסעוד גנאים: אין את כל העניין של הניקוד והקריטריונים וכל הדברים האלה.
מסעוד גנאים: אולי הדבר נובע מזה שבמגזר הערבי יש עודף, יש הרבה מורים, יש הרבה מועמדים ושם יש מחסור.
מסעוד גנאים: אבל להשוואה רציתי ללמוד מה אפשר לעשות כדי להשביח את השיטה של הניקוד.
מסעוד גנאים: השיטה של הניקוד, קראתי את כולה וכולנו מכירים אותה, היא מסתמכת על 5 קריטריונים: הוותק, דרגת השכלה, הצטיינות, מקום מגורים, מבחן בקיאות בשפה ערבית, עברית ואנגלית.
מסעוד גנאים: אלה חמשת העקרונות או הקריטריונים.
מסעוד גנאים: לכל קריטריון יש פירוט של כמה נקודות.
מסעוד גנאים: המטרה של הניקוד היא לדרג את המורים, הכוונה איפה התור שלו, האם הוא ראשון, שני, שלישי.
מסעוד גנאים: יש הרבה פעמים שהשיטה עושה לא טוב עם מורים ותיקים או סיימו מוקדם בגלל כמה דברים: אחד, יש מסלול מצוינים, התלמיד במסלול הזה נותנים לו 3,000-2,000 נקודות כדי שיעקוף את כולם ויהיה הראשון.
מסעוד גנאים: עניין שני, יש אי התאמה.
מסעוד גנאים: למשל, כאשר במבחן בערבית, שהמטרה שלו היא גם דירוג, נותנים מ-8 עד 15.
מסעוד גנאים: 15 נותנים גם שיש לו לדוקטורט.
מסעוד גנאים: איך אפשר להשוות בין מי שישב במבחן שעה או שעתיים ומקבל 15 נקודות, לבין מי שלמד כמה שנים ומקבל אותן נקודות.
מסעוד גנאים: אני רוצה לשמוע על השיטה משום שיש הרבה תלונות עליה.
מסעוד גנאים: אני חושב שאני לא מתלונן על השיטה או על אחרת.
מסעוד גנאים: אני חושב רק על הכללים.
מסעוד גנאים: הכוונה שלי: צריך שקיפות, צריך צדק וצריך גם איזון בין איכות המורים.
מסעוד גנאים: גם אנחנו רוצים את המורים הטובים, אבל גם רוצים להתגבר על עניין האבטלה.
מסעוד גנאים: אי אפשר שמורה יחכה 10 שנים בתור בגלל שכל פעם איזה מצטיין, איזה מצוין, עוקף אותו והוא יוצא לפנסיה עוד כמה זמן והוא לא הגיע למשרה.
יעקב מרגי: משרד החינוך, אני חושב ששמענו את הבסיס לדיון ומיד אתן לכם להשיב.
יעקב מרגי: אם כבר נוגעים בסוגיה, כבר תנו לנו את הנתונים: כמה מורים יש במגזר, כמה מועמדים שלא שובצו, כמה בוגרים יש לנו בהוראה כל שנה שמגישים מועמדות.
יעקב מרגי: אני רוצה לראות את המגמות וכמובן להתייחס לשיטת הניקוד האם היא נבחנה.
יעקב מרגי: אדם שקיבל ניקוד, כל שנה הוא נכנס עוד פעם למדידה?
יעקב מרגי: זה כמו ריקוד הורה, צעד קדימה, שתיים אחורה יכול להיות לו הוא כל הזמן יכול למצוא את עצמו כך.
יעקב מרגי: לכן השאלות נשאלות כאן ואין ספק, צריך להביא מצד אחד, כפי שאמר מסעוד, את המורים הטובים ביותר למערכת ומצד שני צריך לתת לאותם מורים שלא התקבלו את החושה שהמערכת מתנהלת בשקיפות, ביושר, ללא לחצים.
יעקב מרגי: כי תסכול מביא לדברים שאף אחד לא רוצה לחשוב עליהם.
יעקב מרגי: תתייחסו מכל ההיבטים לסוגיה הזו.
יעקב מרגי: בבקשה, מי מדבר?
<סוניה פרץ: אני מנהלת אגף כוח אדם בהוראה במשרד החינוך.
<סוניה פרץ: קודם כל, יש לנו נוהל כללי שהוא מרכז את כל המגזרים.
יעקב מרגי: תתייחסי לזה למה יש נוהל למגזר ולא ליהודים.
<סוניה פרץ: נכון.
<סוניה פרץ: אני מחילה עם זה.
<סוניה פרץ: יש לנו נוהל שיבוץ, יש לנו כללים לשיבוץ עובדי הוראה במערכת, יש לנו קדימויות, למשל, מורים קבועים קודמים למורים חדשים.
<סוניה פרץ: אנחנו קודם כל מחויבים למורים קבועים.
<סוניה פרץ: אנחנו מחויבים מתוקף הסכמים קיבוציים להשלים משרות של מורים שעובדים בחלקיות משרה, אנחנו מחויבים לקלוט מורים בעלי השכלה והסמכה להוראה וזה נוהל כללי.
<סוניה פרץ: בעניין המגזר הערבי, בגלל המאפיינים המיוחדים של המגזר, קודם כל אנחנו במקום בעייתי מאוד בהיבט הזה שהיקף הביקוש להוראה הוא הרבה –הרבה-הרבה יותר גדול מההיצע הקיים.
<סוניה פרץ: כלומר, יש תקנים לבתי ספר וגם עכשיו כשהתקן הדיפרנציאלי מוסיף תקנים לבתי הספר במגזר הערבי בגלל שהוא נותן עדיפות על פי מצב סוציו-אקונומי, עדיין אנחנו במצב שבשנה שעברה היו משהו כמו 12,000 מבקשי עבודה, כשבפועל אפשריות השיבוץ שלנו בתקנים פנויים נעים בין 30% ל-40% מהיקף המורים.
מסעוד גנאים: אפילו לא 50%.
<סוניה פרץ: אני מקווה שכתוצאה מהגידול בתקנים - - -
יעקב מרגי: כשאת אומרת 12,000 את כוללת את הקיימים?
<סוניה פרץ: בסך הכול מבקשים עבודה מדי שנה משהו כמו 18,000.
יעקב מרגי: אני רוצה לחדד - - -
<אסף וינינגר: לא רק בוגרים חדשים.
יעקב מרגי: כשאת אומרת מבקשי עבודה, כל שנה יש 18,000 חדשים שלא מועסקים?
יעקב מרגי: אז מה ההגדרה של מבקשי העבודה?
יעקב מרגי: מיהם 18,000 האלה?
<סוניה פרץ: יש לנו 3 קבוצות.
<סוניה פרץ: הקבוצה הראשונה הם המורים הקבועים במערכת.
יעקב מרגי: והם נכללים ב-18,000?
<סוניה פרץ: הם נכללים.
חנין זועבי: את מדברת על ערבים ויהודים או רק על ערבים?
מסעוד גנאים: אבל למה שייכלל?
מסעוד גנאים: כמורה לשעבר, שלחתי שיבוץ עד שנתיים.
מסעוד גנאים: בשנה השלישית הייתה לי קביעות.
מסעוד גנאים: אחרי זה אני לא ממלא טופס שיבוץ.
יעקב מרגי: תן לה להסביר.
<סוניה פרץ: יש מורים קבועים במערכת שעובדים במחוז הדרום והם מבקשים לעבור חזרה לצפון.
<סוניה פרץ: ברגע שהם לא מוצאים עבודה במחוזות הצפון, המרכז וחיפה, שם יש לנו בעיקר את הבעיה, הם עוברים ללמד בדרום.
יעקב מרגי: איפה שיש מחסור.
<סוניה פרץ: בדיוק.
<סוניה פרץ: הם מקבלים שם קביעות ואז מבקשים לחזור חזרה למחוז הצפון.
<סוניה פרץ: יש לנו קבוצה כזאת, בסביבות 3,000 מורים.
<סוניה פרץ: יש לנו קבוצה של מורים שעובדים בחלקיות משרה ומבקשים להגדיל את המשרה שלהם.
<סוניה פרץ: אז יש לנו עוד קבוצה של 3,000 מורים.
<סוניה פרץ: יש לנו את המורים שאינם במערכת החינוך, מבקשי העבודה, 12,500 מורים שמבקשים לעבוד.
<סוניה פרץ: כמו שאמרתי, אנחנו קודם כל נותנים עדיפות למורים הקבועים ולמורים שמבקשים את הרחבת המשרה שלהם.
<סוניה פרץ: זה לא נוהל שמיוחד למגזר הערבי, זה נוהל כללי בכל המערכת.
<סוניה פרץ: אחר כך, כשיש תקנים פנויים, לפי התקן הפנוי של בית הספר אנחנו קולטים את המורים החדשים.
<סוניה פרץ: אין ספק שיש פה בעיה רצינית מכיוון שבאמת יש לנו מבקשים הרבה מעבר לתקן שמאפשר לבית הספר לקלוט.
<סוניה פרץ: יש לנו יותר מבקשים.
<סוניה פרץ: בגלל המצב הזה ובגלל, כמו שאמרתם, המטרה המרכזית שלנו היא לקלוט את המורים האיכותיים ביותר מקרב הקיימים במטרה לקדם ולהשביח את המערכת, אז יש לנו שיטה שנותנת לכל מועמד ניקוד.
<סוניה פרץ: כמו שצוין קודם ועבדאללה ירחיב, הניקוד מתבסס על מספר פרמטרים.
<סוניה פרץ: בשלוש השנים האחרונות המועמד מגיד את הבקשה בצורה מקוונת, הוא מגיש את הבקשה באינטרנט.
<סוניה פרץ: מדי שנה אנחנו מפרסמים פחות או יותר את הנוהל בתחילת פברואר.
<סוניה פרץ: ההגשה מתאפשרת מאמצע פברואר עד אמצע מרץ.
<סוניה פרץ: מגישים בקשה מקוונת ובאיזשהו שלב המועמד רואה את המקום שלו בתור.
<סוניה פרץ: זה בשקיפות מלאה, הוא יודע בדיוק איפה הוא בתור - - -
מסעוד גנאים: הוא יודע גם מה הניקוד שלו.
<סוניה פרץ: הוא יודע און ליין בכל רגע נתון - - -
מסעוד גנאים: אבל הוא גם רוצה לדעת מי לפניו ומי אחריו כדי שיידע שאף אחד לא עקף אותו.
<סוניה פרץ: אלה נתונים – יש פה צנעת הפרט.
<סוניה פרץ: למרות שאנשים יודעים, יש פה צנעת הפרט.
<סוניה פרץ: אבל אנחנו בדרך כלל - - -
יעקב מרגי: אבל עומדת לו הזכות מכוח חוק.
יעקב מרגי: עומדת לו הזכות להגיש שאילתה לשר, למנכ"ל, לשאול שאלה סתמית: אבקש לדעת אם בשנת הלימודים תשע"ו התקבל למערכת מורה שהוא מתחת לניקוד הזה והזה.
<סוניה פרץ: מותר לו.
יעקב מרגי: אני לא מאמין שוועדה כזו תעז להוציא מתחת ידה - - -
מסעוד גנאים: היו מקרים שהגיעו עד לבית משפט.
<סוניה פרץ: אני יכולה לציין בסיפוק – יושבת אתנו עורכת הדין נסרין חורי מהלשכה המשפטית – שכל - - -
מסעוד גנאים: רק רגע.
מסעוד גנאים: זו נקודה חשובה, אנחנו נדרשים לה.
מסעוד גנאים: מורה שחושש, חושד, שמישהו עקף אותו שלא בצדק – איפה הוא מערער בדרגה ראשונה?
<סוניה פרץ: הוא יכול לערער במחוז.
<סוניה פרץ: יושב לצדי מר זיאד מג'אדלה, נציג הסתדרות המורים.
<סוניה פרץ: אני חייבת להגיד שהנוהל הזה נכתב בשיתוף עם הסתדרות המורים.
<סוניה פרץ: מדי שנה אנחנו עושים הפקת לקחים וכותבים יחד את הנוהל, מעירים את ההערות.
<סוניה פרץ: סיכמנו עם הסתדרות המורים ועם יושב-ראש הסתדרות המורים, מר יוסי וסרמן, שבקיץ נעשה מפגשים שבועיים עם נציגי הסתדרות המורים לגבי פניות של עובדי הוראה כדי לבדוק אם יש בזה משהו.
<סוניה פרץ: חשוב לי להגיד שוועדות השיבוץ יושבות נטולות אינטרסים.
<סוניה פרץ: הן מסתכלות על המורה, על המיקום שלו בתור.
<סוניה פרץ: למעשה לא צריך ועדת שיבוץ כי המחשב יכול להגיד שבבית ספר מסוים מחפשים מורה למתמטיקה, רואים מי המורה למתמטיקה עם הניקוד הכי גבוה ומשבצים אותו.
<סוניה פרץ: ככה זה עובד.
<סוניה פרץ: אני יכולה להגיד שבשנים האחרונות כמעט 99% מהעתירות לבתי המשפט על השיבוץ נדחות מכיוון שאנחנו באמת יכולים להראות שאנחנו באמת משבצים אך ורק על פי השיטה.
<סוניה פרץ: אנחנו לא סוטים ממנה מילימטר ימינה ולא מילימטר שמאלה.
<סוניה פרץ: אנחנו משבצים באמת לפי הניקוד שיש לעובד ההוראה.
<סוניה פרץ: תמיד יש לנו מה לשפר, לכן אנחנו מסתכלים תמיד על מה היו התלונות בבתי המשפט.
<סוניה פרץ: האם יש משהו מתוך התלונות בבתי המשפט שמחייב אותנו לחשוב אחרת על הכללים, לנסח אותם אחרת ואנחנו - - -
יעקב מרגי: במגזר היהודי יש עודף מועמדויות מול שיבוצים?
חנין זועבי: יש מחסור.
<סוניה פרץ: המחסור הוא במקצועות מסוימים או באזורים מסוימים אבל אין לנו בעיה של - - -
יעקב מרגי: ענית לי.
יעקב מרגי: לכן נדרשתם לשיטת ניקוד מדוקדקת.
יעקב מרגי: אני חושב שככל שהנוהל יותר מחודד – הוא יותר - - -
<סוניה פרץ: הנוהל הזה גם נועד למנוע שיבוצים מאינטרסים שהם לא מהעניין.
יעקב מרגי: כולנו חיים באותה - - -
<סוניה פרץ: זו הסיבה שאנחנו מנהלים את הנוהל הזה.
<סוניה פרץ: אני רוצה שעבדאללה קצת ירחיב לגבי השיטה של הניקוד.
יעקב מרגי: אני רוצה להגיד לך שהלוואי שבחינוך החרדי היה נוהל ניקוד.
יוסף ג'בארין: יש בעיה כזו בחינוך החרדי?
יוסף ג'בארין: של העדר שיבוץ?
יעקב מרגי: אלו סימפטומים כמעט זהים.
יעקב מרגי: המקצוע מועדף בגלל – אתם לא אוהבים שאני אומר מסורת.
יעקב מרגי: לא יעזור לכם כלום – מסורת, תפיסה, תגדירו את זה איך שאתם רוצים.
יעקב מרגי: אני לא בא ממקום של שיפוטיות.
יעקב מרגי: נכון שהמסורת לא מחייבת, יש קיבעון מחשבתי.
יעקב מרגי: אצלנו החרדים מקצוע ברירת המחדל הראשון בהשכלה על-תיכונית הוא הוראה, חינוך.
יעקב מרגי: כנ"ל גם פה היה במגזר הערבי.
יעקב מרגי: לכן אני אומר לך שהלוואי – שיתפסו אותי בלשוני, לא אכפת לי – הלוואי שהמחוז החרדי יוציא שיטת ניקוד כזו.
יוסף ג'בארין: כבוד היו"ר, שיטת הניקוד הזאת הייתה אחרי עתירה לבג"ץ.
יוסף ג'בארין: אז תעתרו לבג"ץ, אולי יסייע לכם.
יעקב מרגי: אין לי כלות וחתנים ובנים ומועמדים להוראה בחינוך החרדי.
חנין זועבי: אפשר לשאול כמה שאלות?
יעקב מרגי: סוניה, סיימת?
יעקב מרגי: אנחנו ניתן לחברי הכנסת.
יעקב מרגי: נעשה את זה לסירוגין.
חנין זועבי: אני חושבת בכל זאת שהשיטה טובה.
חנין זועבי: היא שיטה אפקטיבית, צודקת.
חנין זועבי: אולי אפשר להתווכח על הקריטריונים, אבל יש לי כמה הצעות או שאלות:
חנין זועבי: האם יש אפשרות שתגידו לקבוצה מסוימת שבגלל הקריטריונים היא רחוקה מלהתקבל למערכת ובשביל שהיא תתחיל כבר לחפש אלטרנטיבות, לא כל שנה וכל שנה, 7 ו-8 שנים.
חנין זועבי: בזמן ההמתנה הם אולי מאבדים מסלולים אחרים שיוכלו להתאים להם יותר.
חנין זועבי: אז תגידו מלכתחילה לחלק שהם רחוקים מהקריטריונים, שאתם מציעים להם לחפש הסבה, משרה אחרת.
חנין זועבי: שכחתי להגיד שיש בעיה, לא למחלקה שלכם של כוח אדם, אלא בעיה של אסטרטגיה, בעיה אסטרטגית של משרד החינוך.
חנין זועבי: אין ראייה אסטרטגית איך לשלוט ולאזן בין הביקוש לבין ההיצע.
יעקב מרגי: ברפואה הם יודעים לעשות את זה טוב.
חנין זועבי: כן, הם יודעים במקצועות אחרים.
חנין זועבי: אז זו לא בעיה של מחלקת החינוך.
חנין זועבי: אנחנו צריכים להתווכח על אסטרטגיה.
חנין זועבי: אתם צריכים לקבוע שאנחנו צריכים איקס ולכן אנחנו שולטים גם במכללות, באפשרות הקליטה של המכללות ושל המסלולים באוניברסיטה ומלכתחילה אנחנו אומרים שאנחנו לא מאפשרים למערכת של ההשכלה הגבוהה ולסטודנטים הכוון לימודי שעבדאללה ידבר עליו, כלומר זו ראייה אסטרטגית.
חנין זועבי: אבל למיקרו: קודם כל, אתם בכוח אדם תגידו לקבוצה מסוימת שהם רחוקים מלהתקבל.
חנין זועבי: זה אבסורד לחכות שנים ולכן תתחילו עכשיו לחפש אלטרנטיבה.
חנין זועבי: ככה אני חושבת שאולי תרחיקו ח=מחצית מאלה שעומדים ומחכים שנה אחרי שנה.
חנין זועבי: הצעה שניה: אומדן של המתנה.
חנין זועבי: אתם לא רק תגידו למועמד כן אן לא.
חנין זועבי: תתנו לו איזשהו אומדן של המתנה ככה שגם הוא יכול להחליט.
חנין זועבי: בקריטריונים שלך, אומדן ההמתנה שלך הוא 3 שנים, 4שנים, 5 שנים.
יעקב מרגי: היה אופטימי, אמרו לו 4 שנים.
יעקב מרגי: בוא שמע שבסוף השנה סיימו במחזור של חינוך והוראה עוד 4,000.
יעקב מרגי: את יודעת מה קרה לאופטימיות שלו?
חנין זועבי: הם יודעים.
חנין זועבי: יש להם אומדן, אדוני היושב-ראש, כל שנה כמה כי זו לא מדיניות שמתחלפת שנה אחרי שנה.
חנין זועבי: השיטה השלישית: הייתה תכנית של קליטת מורים לבתי ספר יהודיים אבל היא לא הייתה יעילה .
חנין זועבי: לא הייתה מחויבות אמתית אולי מצד משד החינוך.
חנין זועבי: אז עוד פעם לחזור ולדרוש לקלוט מורים ערבים בבתי הספר היהודיים.
חנין זועבי: לבסוף, מה שדיבר עליו מסעוד וגם היושב-ראש, אפשרות של שקיפות מי לפני.
חנין זועבי: אני רוצה לדעת האם יש אפשרות של שקיפות כזאת?
יעקב מרגי: לפחות אם לא שמית בגלל צנעת הפרט, כמותית.
<סוניה פרץ: את מקומו בתור הוא יודע.
מסעוד גנאים: אני כמציע אוסיף רק דבר אחד.
מסעוד גנאים: הנושא פה הוא שיבוץ של מורים.
מסעוד גנאים: אולי גם העניין של המנהלים משום שגם שם אני חושב שאפשר לשפר את הבחירה.
מסעוד גנאים: זה משהו אחר, אבל אם יש משהו - - -
יעקב מרגי: זה פצע פתוח שצריך לטפל בו.
מסעוד גנאים: אם יש משהו להתייחס משום שזה גם חשוב מאוד לפי דעתי.
יעקב מרגי: זיאד מג'אדלה, ההגדרה שלך היא יו"ר המחלקה לתכנון ותיאום בהסתדרות המורים.
יעקב מרגי: אני שמח שהסתדרות המורים נמצאת אתנו בדיונים.
יעקב מרגי: לאט-לאט היא תגיע לקצב של נציגי מועצות התלמידים שמשתתפים אתנו – הם עוברים אתכם.
יעקב מרגי: תעביר את זה הלאה.
יעקב מרגי: אני תמיד נוזף באלה שבאים פעם בשלושה חודשים לפה.
<זיאד מג'אדלה: תודה רבה לך, בוקר טוב לכולם.
<זיאד מג'אדלה: אני מאוד שמח ע עצם קיום הישיבה הזאת ואני מודה גם לחברי הכנסת שיזמו, חבר הכנסת מסעוד גנאים ואחרים.
<זיאד מג'אדלה: הנושא מאוד חשוב והבעיה מאוד מורכבת אבל פשוט מאוד אין שום דרך אחרת מלבד שיטת הניקוד.
<זיאד מג'אדלה: לא הכול ורוד ולא הכול מצוין אבל אני יכול להגיד ולהעיד שהשיטה טובה מאוד ומשנה לשנה השיטה והקריטריונים עוברים הפקת לקחים, התייחסויות ושיפורים.
<זיאד מג'אדלה: אם נחזור כמה שנים אחורה, היינו רואים דברים מסמרי שיער שמאות מורים ומורות בחופשת הקיץ היו עומדים בפתחם של רכזי הפיקוח הערבי במחוזות - -
מסעוד גנאים: אני הייתי אחד מאלה.
<זיאד מג'אדלה: - - בכדי שיידע איפה התור שלו.
<זיאד מג'אדלה: עומדים שעות על גבי שעות בתור.
<זיאד מג'אדלה: לפני 4 שנים בנצרת הקימו מאהל בחום שם.
יוסף ג'בארין: התור היה בחוץ.
<זיאד מג'אדלה: לשמחתי, בשנים האחרונות, כמובן בהשתתפותנו ולאור בקשה שלנו בשנת 2011-2010 שהנושא יהיה מקוון, אין לנו המראות האלה שמורים עומדים בפתחם של רכזי פיקוח.
<זיאד מג'אדלה: כל מורה יושב בבית שלו, יודע איפה המקום שלו, מה הניקוד שלו ועל מה נקבע הניקוד.
<זיאד מג'אדלה: נכון, יש מה לתקן ולשפר ואנחנו עדיין בוויכוח עם משרד החינוך, אפילו החוזר שאמור לצאת באמצע פברואר לקראת שנת הלימודים תשע"ז, עוד לא סגרנו בו את כל הדברים מאחר ואנחנו מפיקים לקחים ממה שהיה בעבר.
יעקב מרגי: אל תעצבן אותי על החוזר הזה שאתם תוקעים.
<זיאד מג'אדלה: זה לא נתקע.
יעקב מרגי: תקעתם אותו.
<זיאד מג'אדלה: אז לכן אין שיטה אחרת.
<זיאד מג'אדלה: אפילו היום, מזה שלוש שנים יש לנו ועדות שיבוץ לשיבוצים ולהשלמות משרות אין מנהל בית ספר ואין מפקח שיכול למנות, כמו שהיה לפני ולא רכז פיקוח.
<זיאד מג'אדלה: כל מורה, סליחה, כל בית ספר, מגיש את הבקשות שלו, בקשות ממוחשבות, מקוונות, למפקחים ומעבירים את זה לוועדת השיבוץ אני אפילו יכול להעיד על זה שהמורה מקבל הודעה על השיבוץ שלו, על השלמת משרתו, לפני שהמנהל או לפני שהמפקח ידע על זה.
<זיאד מג'אדלה: הוא מקבל את זה טלפונית וגם אינטרנטית.
<זיאד מג'אדלה: אבל היות - - -
יעקב מרגי: זיאד תן לי את הקטע.
יעקב מרגי: איך זה מתנהל שמענו.
יעקב מרגי: אני רוצה לדעת מה באיזה רמות אתם מקיימים את התיאום ביניכם באיזה עניינים באיזה נקודות.
יעקב מרגי: פה אני צריך את - - -
<זיאד מג'אדלה: - - - נשוב לחוזר של השיבוצים - - - השונות הנוספות כמעט בכל הנקודות.
<זיאד מג'אדלה: כמעט בכל הנקודות, ועדיין יש בינינו כמה נקודות מחלוקת לקראת החוזר הבא, שעדיין לא הגענו להסכמה ואני מקווה שבשבוע הקרוב נגיע להסכמות בכדי שהחוזר יצא בזמן למורים, לאינטרנט, ולכל השאר.
<זיאד מג'אדלה: עכשיו התייחסות לשתי נקודות שהעלה פה מסעוד גנאים וחבר כנסת - - -
<זיאד מג'אדלה: נכון שמשרד החינוך משקיע במורים המצוינים, ונותנים להם תוספת ניקוד וכולנו רוצים את זה וכולנו רוצים את המורים המצוינים במערכת - - -
יוסף ג'בארין: המצוינים לפי התוצאות?
<זיאד מג'אדלה: לפי התוצאות.
<זיאד מג'אדלה: אבל אני אומר לא בהכרח כל סטודנט מצטיין הוא גם מורה מצוין.
<זיאד מג'אדלה: שנית, אם אנחנו רוצים לקלוט את המצוינים האלה, ולתת להם עדיפות ואנחנו השקענו בהם ומשרד החינוך משלם עבורם שכר לימוד גם.
<זיאד מג'אדלה: הם לומדים בחינם על חשבון משרד החינוך.
<זיאד מג'אדלה: אני אומר שצריך לבוא ולבדוק איפה אנחנו צריכים אותם בכדי שהם לא יקדימו מורים אחרים מהאזור שלהם.
<זיאד מג'אדלה: נבוא ונקבע את הקריטריון שהמורים האלה שאנחנו צריכים אותם באזורים מסוימים, ששם אנחנו צריכים אותם.
<זיאד מג'אדלה: ואז המורה הזה שסיים במסלול של המצוינים הוא לא תהיה לו קדימות על פני מורה אחר בישוב שלו.
<זיאד מג'אדלה: יכול להיות שאני לא צריך את המורה הזה בסכנין או בעראבה או בכבול.
<זיאד מג'אדלה: יכול להיות שאני צריך אותו במקום אחר.
<זיאד מג'אדלה: ואז אני לא נותן לו הקדמה על תושב עראבה סכנין וכבול.
<זיאד מג'אדלה: זה אחד.
<זיאד מג'אדלה: שנית, בקשר לקליטת המורים.
<זיאד מג'אדלה: הבעיה היא מאוד גדולה ומורכבת.
<זיאד מג'אדלה: היות ובאמת באמת והיקף המוצע הוא הרבה הרבה פחות מהמבוקש.
<זיאד מג'אדלה: ופה הבעיה צריכה להיפתר – אני חושב שיכול להיות שזה צריך להיות דיון אחר – לא רק על ידי משרד החינוך אלא על ידי ועדה בין משרדית בראשות נציג של האוצר.
<זיאד מג'אדלה: לבניית כיתות במגזר הערבי מה שיש שם מחסור.
<זיאד מג'אדלה: לתת יותר מכסות פנסיה : המכסה מגיעה ל – 1,250 מכסות פנסיה בשנה כללית.
<זיאד מג'אדלה: יכול להיות שהמועצה צריכה לבוא לתת 1,600 מכסות ומתוכם צריך לתת 500 למגזר הערבי.
<זיאד מג'אדלה: קליטת מורים במגזר היהודי: הייתה תכנית של השר: 500 מורים ב-5 שנים, אבל מה זה 100 לשנה?
<זיאד מג'אדלה: אולי פה צריך להגדיל את המספר הזה להגדיל את המורים למתמטיקה, מדעים ואנגלית.
<זיאד מג'אדלה: יש מורים כאלה והם מצוינים והם מרוצים שם.
<זיאד מג'אדלה: בין היתר, גם להקים ועדה בראשות נציג של האוצר להכוון להסבה מקצועית.
<זיאד מג'אדלה: לאלפי אקדמאים מהמכללות.
<זיאד מג'אדלה: בזה בינתיים אני מסתפק.
יוסף ג'בארין: יש לי שאלה ואחר כך נשמע את עבדאללה כי זה מתקשר לדברים שאמר זיאד.
יוסף ג'בארין: סוניה, יש לך הערכה לגבי התוכנית הדיפרנציאלית, כמה תקנים - - -
<סוניה פרץ: אני רוצה רקע להגיד משהו לגבי מה שזיאד אמר לגבי מכסות פרישה.
<סוניה פרץ: אני יכולה לעדכן שאנחנו קיבלנו כבר את מכסת הפרישה לקראת השנה הנוכחית כשהאוצר מראש נתן לנו את המכסה הוא שריין לנו - -
מסעוד גנאים: הייתה לי שאילתה לשר האוצר - - -
יעקב מרגי: רגע תן לה, תן לה.
יעקב מרגי: התחלת לומר שהאוצר דווקא - - -
<סוניה פרץ: - - שריין לנו 25% מהמכסה לטובת המגזר הערבי.
יעקב מרגי: כמה הם מתוך - - -
<סוניה פרץ: זה יוצא 350 תקנים.
יעקב מרגי: באחוזים, מתוך כלל כוח ההוראה?
<סוניה פרץ: אני מעריכה שמשהו כמו 20%.
<סוניה פרץ: אנחנו בעצם התבקשנו לתת עדיפות.
<סוניה פרץ: עכשיו אני חייבת לומר משהו לגבי העניין הזה - - -
יעקב מרגי: יש הענות, פרישה, אני שואל?
יעקב מרגי: אני יודע שמעמד המורה במיוחד באוכלוסיות הבוגרות הוא מעמד – השאלה אם יש רצון לפרוש?
<סוניה פרץ: אז אני יכולה להגיד שאם אני משווה לשנה הזאת, אז מתוך אחוזי הפרישה פרשו 18% מקרב המגזר הערבי.
<סוניה פרץ: פרישה מוקדמת היא פרישה שאדם מבקש אותה מרצון.
<סוניה פרץ: אני מקווה שנעמוד ביעד שקבע לנו האוצר - - -
מסעוד גנאים: יש לי הצעת חוק ביום רביעי הבא שזה 25 שנים.
מסעוד גנאים: אתם תומכים אבל האוצר לא תומך.
<סוניה פרץ: תראה, 25 שנים אתה יכול להגיע למצב שבו עובד הוראה בן 45 יפרוש בגיל 45 או 46.
<סוניה פרץ: זה - - -
יעקב מרגי: גם בצבא - - -
מסעוד גנאים: זה בסדר תני לו ללכת למקום אחר, לרענן את המערכת ושהוא לא בסוף יצא ביגון מהמערכת.
יעקב מרגי: גרעון אקטוארי אדוני.
יעקב מרגי: גרעון אקטוארי, בוא לא נפתח פה דיון על הפנסיה זה כבר דיון כלכלי.
חנין זועבי: זה חלק, אדוני היושב-ראש.
מסעוד גנאים: אני מוכן להתפשר עם האוצר על 30 גם.
מסעוד גנאים: אבל הם לא רוצים לעגן את זה בחוק.
יעקב מרגי: עבדאללה, בבקשה.
חנין זועבי: אבל זה חלק, סליחה, עבדאללה ואדוני היושב-ראש.
חנין זועבי: זה חלק מהנקודות שאנחנו חוזרים ומעלים אותם על תנאי פרישה מוקדמים.
חנין זועבי: הם עידוד
יעקב מרגי: עידוד פרישה .
יעקב מרגי: ב-25% יהיה עידוד.
<סוניה פרץ: לא, לתנאים יש שני מרכיבים.
יעקב מרגי: בבקשה עבדאללה חטיב.
<עבדאללה חטיב: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני לא רוצה לחזור על מה שאמרה סוניה אבל רוצה להגיד מספר דברים.
<עבדאללה חטיב: קודם כל אין ספק שהדיון הזה הוא דיון חשוב מאוד, והחשיבות שלו הוא הנושא של איכות ההוראה ויציבות ההוראה וזה המפתח לשיפור הישגים בלימודים במגזר הערבי.
<עבדאללה חטיב: אין ספק שהנושאים גם שהועלו על ידי חברי הכנסת הערביים וגם על ידי הניקוד של מבחן הבקיאות או על ידי הנושא של בחינת המכסות שהעלתה חנין והנושא של אומדן המתנה, אלה הם סוגיות שאנחנו צריכים לבחון אותם לעומק.
<עבדאללה חטיב: אדוני היושב-ראש, לפני שנתיים, נתבקשנו לכתוב נייר עמדה לשר החינוך בנושא של שיטת הניקוד וגם בנושא של שיבוץ מורים במגזר הערבי, כאשר במסגרת אותו נייר עמדה – אין שום בעיה להעביר את נייר העמדה לכנסת ולחברי הכנסת – נתבקשנו לבדוק 4 סוגיות עיקריות.
<עבדאללה חטיב: הסוגיה הראשונה: האם קיימת הצדקה לנוהל נפרד לשיבוץ מורים במגזר הערבי אשר יתווה ויארגן את הנושא של קליטת מורים במגזר הערבי.
<עבדאללה חטיב: זו הייתה השאל הראשונה.
<עבדאללה חטיב: השאלה השנייה שבחנו אותה היא גם עלתה במסגרת ההצעות של חברי הכנסת: האם הקריטריונים שמובאים במסגרת הנוהל מנבאים ומבטיחים איכות הוראה?
<עבדאללה חטיב: יכול להיות שהמורה הזה מצוין אבל אין לו כישורים לעמוד בפני כיתה.
<עבדאללה חטיב: פה אנחנו מדברים על נושא של התאמה לתפקיד או התאמה להוראה כפי שהעלתה חנין.
<עבדאללה חטיב: הסוגיה השלישית שנתבקשנו לבדוק היא האם מתן סמכות למנהלי בתי ספר בבחירת המורים תשפר את המורים הטובים?
<עבדאללה חטיב: הסוגיה הרביעית שבחנו היא האם משרד החינוך מספק שירות נאות למועמדים להוראה וגם נותן להם שקיפות בכל מה שקשור לשיבוץ מועמדים להוראה במגזר הערבי.
<עבדאללה חטיב: אלה ארבע הסוגיות המרכזיות שהתבקשנו לבחון.
<עבדאללה חטיב: כתבנו מסמך על זה - - -
יוסף ג'בארין: "אנחנו" זה צוות משרד החינוך?
<עבדאללה חטיב: זה לא צוות משרד החינוך, חבר הכנסת ג'בארין, זה גם אנשי אקדמיה.
<עבדאללה חטיב: אני גם עשיתי מפגש עם מנהלים, עשינו מפגש עם מפקחים ועשינו גם מפגש באוניברסיטת בחיפה וביקשנו שם שולחן עגול על מנת לבדוק האם קיימת הצדקה לנוהל והאם הקריטריונים אכן מנבאים איכות הוראה.
חנין זועבי: אז אנחנו רוצים שתשלח לנו - - -
<עבדאללה חטיב: בשמחה רבה.
יוסף ג'בארין: מתי זה היה?
<עבדאללה חטיב: זה היה לפני שנתיים.