GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רימון כהן: אז שוב, גם בתיכון, גם בצבא, גם היום באוניברסיטה אני רואה את זה וגם באוכלוסיות הרווחות, בעיקר מופנות רווחה, של אנשים שכבר מנהלים בית ועסקים עצמאיים ואין להם מושג.
<רימון כהן: בכל שכבות החברה ובכל הגילאים ובהכל.
יעקב מרגי: דעתך נשמעה.
יעקב מרגי: מי עוד רצה?
<משה הרשקו: שלום, שמי משה הרשקו, אני יועץ עסקי.
<משה הרשקו: אני בא מטעם לשכת היועצים של ישראל, אני עובד גם עם מעוף, דרך אגב, גם עם מט"י בזמנו.
<משה הרשקו: מלווה עסקים, יזמים בתחום של שיווק, מכירות, פיננסי.
<משה הרשקו: אני דווקא רוצה לדבר על הנושא של החינוך והילדים, מההיבט שלא דובר פה בכלל, שבעיני הוא לא פחות חשוב, שהוא הפן הטכנולוגי וההכנה הטכנולוגית לעולם העסקי בהמשך.
<משה הרשקו: יש לי ילד בכיתה ד'.
<משה הרשקו: היכולת התפיסתית וההבנה שלו היא ברמה מטורפת.
<משה הרשקו: זאת אומרת איפה שהוא נמצא היום, זה כבר חברה שיכולים - - -
יעקב מרגי: כמו בפרסומת של המועצה למאבק בתאונות דרכים, שהילד אמנם מפעיל סימולטור, זה כמו בפרסומת?
<משה הרשקו: תשמע, זה דבר מדהים.
<משה הרשקו: אני בן 42, אני כבר קולט שאני כבר לא בתפיסה שלו, כמו שאבא שלי בן 80 כבר לא בתפיסה שלי.
<משה הרשקו: זאת אומרת זה דור מטורף, והיכולת שלו להבין תהליכים, להבין גם תהליכים עסקיים, זה דבר מטורף.
<משה הרשקו: הוא שואל אותי – זה פרסומת?
<משה הרשקו: עושים בזה כסף?
<משה הרשקו: מרוויחים?
<משה הרשקו: זאת אומרת בנקודת הזמן של בית הספר להתחיל - - -
יעקב מרגי: אני חולק עליך.
<משה הרשקו: להתחיל לעבוד איתם - - -
יעקב מרגי: גם לך הייתה תפיסה ועובדה שהקרנת את זה לילד שלך, בלי שאתה מרגיש.
<משה הרשקו: נכון, אבל אני מדבר יותר בחינוך, על היבטים של טכנולוגיה, בניית אתרים, הבנה, כל העולם הזה של המדיה, הסוציאל - - -
יעקב מרגי: מה אתה מציע לעשות עם זה?
יעקב מרגי: זיהית את זה.
<משה הרשקו: אני מציע להכניס את זה כחלק מהחוגים, העשרה, שעות המיקוד.
<משה הרשקו: זאת אומרת אני רואה שהילד משחק מיין קראפט.
<משה הרשקו: אתה יודע מה זה מיין קראפט?
<משה הרשקו: מיין קראפט זה מטורף.
<משה הרשקו: יושב ילד בן 10, ודרך אגב, סבא שלו, אבא שלי, הוא מהנדס והוא כבר בפנסיה, מבוגר.
<משה הרשקו: ילד בן 10 בונה ערים.
<משה הרשקו: תבין.
<משה הרשקו: בונה ערים.
<משה הרשקו: הוא בונה ואני מסתכל עליו ואני קולט איך הוא מזיז.
<משה הרשקו: עכשיו אני יושב ואני אומר, מה, שיבנה ללקוחות שלי אתרים.
יעקב מרגי: שיחקתי במשחק הזה.
יעקב מרגי: לא ידעתי שקוראים לו ככה.
<משה הרשקו: בתקופה שלנו היה עטרי.
<משה הרשקו: אני יודע מה היה.
<משה הרשקו: יש גם סינסיטי.
<משה הרשקו: אז אני אומרת, את היכולת האלה, אם היו לוקחים את זה לכיוון יותר, נקרא לזה, אנחנו פה בעולם של יזמות, נכון?
<משה הרשקו: אז לעשות איזה שהוא, אתה יודע מה, עידוד טכנולוגי.
יעקב מרגי: או, אתה מדבר על נקודה חשובה וזה גם במסגרת הרפורמה שעוברת לי בראש, אבל אני לא שר החינוך, מה לעשות.
יעקב מרגי: בינינו, היועצת והמחנכת, כבר בכיתה ט'-י' יודעת מה ייצא מהתלמיד הזה.
יעקב מרגי: היא יודעת.
יעקב מרגי: השאיפה שלו לאן הולכת.
יעקב מרגי: ריבונו של עולם, זיהית?
יעקב מרגי: קח אותו, תנתב אותו, תעיף אותו למעלה.
<משה הרשקו: אפשר להציע הצעה פרקטית?
<קריאה: עד שהוא יחתום למישהו ערבות.
<משה הרשקו: כמו שיש שיעורי העשרה ומיקוד במתמטיקה, בשפה, בכישורים חברתיים - - -
<משה הרשקו: צריך לקחת את זה לשם.
יעקב מרגי: בבקשה, אחרון הדוברים.
<דני טל: שלום, שמי דני טל ואני מתנדב מזה 3 שנים בתכנית שנקראת יזמים צעירים.
<דני טל: התכנית הזאת למעשה מה שהיא עושה, היא מאפשרת - - -
יעקב מרגי: תוכנית של מי?
<דני טל: זו תכנית של ארגון שנקרא YIA, שזה ארגון אירופאי, אם מישהו דיבר פה על הארגון האירופאי.
<דני טל: וזו תוכנית שבה הילדים בשכבה של כיתות ט', כולל במגזר הערבי, הם צריכים להמציא מוצר.
<דני טל: הם צריכים לפתח אותו, הם צריכים לייצר אותו, לשווק אותו ולמכור אותו והם עושים את כל התהליך הזה בשנה.
יעקב מרגי: באיזה מסגרת?
יעקב מרגי: בחינוך הלא פורמאלי?
<דני טל: זה במסגרת חינוך לא פורמאלי, בשעות שהן בהסכמת כל בית הספר.
יעקב מרגי: אחרי הצהריים?
<דני טל: כמו שציינת קודם.
<דני טל: זה צד אחד.
<דני טל: אני מלווה ואני הייתי גם במגזר הערבי וזה עובד בצורה בלתי רגילה.
<דני טל: והנושא של חינוך ליזמות, הם גם פותחים חשבון בנק שם, גם הפיננסי שם בפנים.
<דני טל: יש להם גזבר.
<דני טל: ילדים בכיתה ט'.
יעקב מרגי: בסדר, פעם שיחקנו מונופול.
יעקב מרגי: לך תציע לילד שלך לשחק מונופול היום.
<דני טל: הם עושים מונופול באמת.
יעקב מרגי: במחשב.
יעקב מרגי: הוא תקוע במחשב.
<דני טל: דוגמא של קבוצה שליוויתי, שהם חשבו, חשבו, חשבו, המציאו מוצר שנקרא גפרונר.
<דני טל: מה זה גפרונר?
<דני טל: זה נר שבפנים יש גפרור ואתה מדליק אותו ככה.
<דני טל: יש אחד בריח לבנדר ויש אחד שהוא מגירה של קשים.
<דני טל: כל מיני דברים מהסוג הזה.
<דני טל: והם הלכו והגענו לתחרות הארצית.
<דני טל: מתוך 200 קבוצות, אנחנו קבוצה באזור משגב, הגענו לגמר והצגנו והייתה ביקורת מאד טובה.
יעקב מרגי: אחרונה חביבה, בבקשה.
<אתי גוטמן: שמי אתי גוטמן.
<אתי גוטמן: אני מנכ"לית של החברה שמפעילה את מעוף באזור המרכז, סוכנות לעסקים קטנים.
<אתי גוטמן: רק מבחינת אינפורמציה, סדר גודל של 20,000 עסקים בשנה עוברים במעוף, מתוכם כ-40% יזמים.
<אתי גוטמן: יש מסלול שנקרא יוזמים עסק בעלויות באמת אפסיות.
<אתי גוטמן: אפשר לקבל את כל המיומנויות על מנת להתחיל ביזמות עסקית.
<אתי גוטמן: אבל אני רוצה כאן לומר את דברי בכובע של אזרחית מדינת ישראל.
<אתי גוטמן: השכלה המקצועית שלי אני מתחום מערכות המידע, כלכלה, חשבונאות, ראיית חשבון, אבל בשנתיים שבין 2012 ל-2014 עשיתי תואר שני בחינוך והפרויקט שלי היה בחינוך פיננסי, כך שהנושא הזה מאד קרוב לליבי.
<אתי גוטמן: אז אני רוצה לתת כאן אנקדוטה אקדמית לנושא הזה, כי יש מחקרים על הנושא הזה של חינוך פיננסי, שהתחיל לצבור תאוצה בעולם אחרי שנת 2008, אחרי ההתמוטטות של הבנקים, ומתוך מחקרים שבדקתי - ואגב אין אף מחקר ישראלי ראוי, אין אף מחקר בעברית שאפשר היה להסתמך עליו – אבל ממחקרים עדכניים בעולם של השנים 2013-2014 עולה שבתחום הזה של חינוך פיננסי, תכניות החינוך הפיננסי, שבהן ממשלות השקיעו הרבה מאד כסף, במרבית המקרים כשלו.
<אתי גוטמן: המסקנה שעולה מתוך הדבר הזה – ואני לא רוצה להיכנס לזה יותר מדי לעומק, אבל רק מלמעלה – המסקנה שעולה מדבר הזה, זה שבחינוך פיננסי, הדגש על פיננסי הוא לא הדגש הנכון.
<אתי גוטמן: הדגש הנכון הוא על חינוך.
<אתי גוטמן: ולכן, היכולת להשיג את המידע, את האינפורמציה, את הכלים, אם זה באמצעות מעוף או באמצעות חינוך טכנולוגי או בכל אמצעי אחר, קיימות על הדרך לאורך חייו של האדם, אבל הדבר המרכזי שצריך להיות יעד של משרד החינוך בתחום הזה, הוא לקחת ולהנחיל את אותם ערכים שקשורים לאחריות, לצרכנות נבונה, לביקורתיות כלפי המערכת הקפיטליסטית, לא לקבל כל דבר כמובן מאליו אלא לבחון אותו.
<אתי גוטמן: צרכנות ביקורתית ונבונה.
<אתי גוטמן: אלה הם הדברים המרכזיים שצריכים להיות אבני הבניין של החינוך הפיננסי בישראל.
יעקב מרגי: כפי שהזכרתי, הדיון היום הוא במסגרת יום העסקים הקטנים בכנסת.
יעקב מרגי: החינוך ליזמות ולצרכנות נבונה הוא אחד הנושאים החשובים ביותר שעל התלמידים ללמוד.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד החינוך לשלב לימודים אלה כלימודי חובה בכל בתי הספר, בכל המגזרים.
יעקב מרגי: הוועדה מברכת על שיתוף הפעולה בין משרד החינוך והמועצה הישראלית לצרכנות על תכנית הצרכנות שמועברת בבתי הספר היסודיים.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת ליישם תכנית חשובה זו בכל בתי הספר, ולהחיל את תכנית הרשות הקיימת בתיכון, לתכנית חובה בכל בתי הספר.
יעקב מרגי: הוועדה מברכת את משרד הכלכלה על יוזמותיו בחינוך ליזמות.
יעקב מרגי: הוועדה מברכת את הנכונות של המועצה לצרכנות ישראלית ומשרדי הממשלה לשיתוף פעולה עם כלל היוזמים והפועלים בתחום החינוך הפיננסי והיזמות העסקית.
יעקב מרגי: היום ה-10 בנובמבר 2015, כ"ח בחשוון התשע"ו.
יעקב מרגי: הנושא שעל סדר היום הוא ציון יום אילת בכנסת.
יעקב מרגי: אנחנו ניגע בנקודות מסוימות של חיזוק האקדמיה ועלויות ייחודיות לעיר אילת בתחום החינוך: בניית מוסדות חינוך, אגרות טיולים ועוד.
יעקב מרגי: כאמור, הכול במסגרת ציון יום אילת.
יעקב מרגי: תרשו לי לומר לפני שנעביר את רשות הדיבור לראש העיר, לחברי הכנסת, למשרד החינוך ולכל מי שירצה לומר את דברו ולתרום את חלקו ביום הזה.
יעקב מרגי: העיר אילת היא הנקודה הכי רחוקה במדינת ישראל, כמעט מכל מקום.
יעקב מרגי: כשאני אומר כל מקום, גם אני כתושב באר שבע בעבר ואיש הנגב בהווה, אילת זאת מסה של קילומטרים גם אם אני בוחר לנסוע צפונה מאילת, אני כמעט באותו מספר קילומטרים.
יעקב מרגי: זה עדיין בערך 225 קילומטרים.
יעקב מרגי: מהמרכז, בכלל זה רחוק.
יעקב מרגי: לצפון זה הכי קרוב.
יעקב מרגי: אילת והצפון, אלה הנקודות הכי קרובות כי אתה מקפל את המפה, זה נופל אחד על השני.
יעקב מרגי: לפעמים במדינה אנחנו חושבים שהדברים מובנים מאליהם ודיונים כאלה נותנים לנו אפשרות לפתוח צוהר ולראות שיש כאן מציאות שצריך להתייחס אליה באופן שונה מאשר לדון בנבכי הבירוקרטיה והסטדנרטיזציה.
יעקב מרגי: בנימה אישית אני אומר לכם שבילדותי הייתי שכן של אילת, וסליחה על היומרה, עת גרתי בבאר שבע.
יעקב מרגי: עולם הדימויים שלי לגבי אילת היה עולם דימויים שונה.
יעקב מרגי: כולנו ידענו שהשכן בקומה שנייה נעלם לחודש ולאן היגלו אותו?
יעקב מרגי: לאילת.
יעקב מרגי: דרך אגב, אני גדלתי ברחוב שהרבה קציני משטרה בכירים חבים לו את הקידום שלהם, כך שתבינו לבד היכן גדלתי.
יעקב מרגי: היו עוד דימויים אחרים ששולחן ועדת החינוך הוא לא המקום לומר, אבל אני בוודאי בעשורים האחרונים לא נמצא שם.
יעקב מרגי: העיר אילת – למרות הנהגה והשלטון המרכזי ואני לא אומר את זה בגלל שהיום אילת אלא זו דעתי, היא ידועה וראש העיר יודע את דעתי - מי שעוקב אחרי התפתחותה מיום היווסדה ב-1949, הולכת ומטפסת מבחינה דמוגרפית.
יעקב מרגי: אילת היא לא רק בתי מלון, היא גם בתי מלון אבל היא לא רק עיר תיירות ונופש אלא זאת עיר לכל דבר ועניין.
יעקב מרגי: מה לעשות, רכבת בינתיים אין, שדה תעופה פעיל מאוד אבל היינו רוצים לראות שדה תעופה יותר משוכלל ויותר רחב ידיים כדי שבאמת נמצה וננצל את הפוטנציאל.
יעקב מרגי: אני אומר לכם שבקדנציות הקודמות עת הייתי חבר ועדת הפנים זכיתי לקיים סיור של הוועדה בעיר השכנה אליכם.
יעקב מרגי: אנחנו יודעים שהגאווה הלאומית שלנו מרקיעה שחקים ולעתים אנחנו נוטים להסתכל מלמעלה לפחות על חלק משכנינו.
יעקב מרגי: בתפיסת העולם, מה שהיה מובן למלך ירדן לגבי העיר עקבה, כנראה אצלנו עדיין זה לא מובן לגבי העיר אילת.
יעקב מרגי: הניהול האוטונומי שקיבלה העיר עקבה, רואים את השינויים שחלו בשנים האחרונות כאשר היא מהווה תחרות קשה לעיר אילת.
יעקב מרגי: אבל אנחנו כאן כרגע בשולחן ועדת החינוך וכוועדת חינוך בואו נתמקד בנושא החינוך.
יעקב מרגי: אי אפשר להתייחס לעיר אילת בנושא חינוך באותה מידה כפי שמתייחסים לכל הערים.
יעקב מרגי: נתחיל מהסוף להתחלה.
יעקב מרגי: סוגיה קטנה לכאורה שהיא טיולים שנתיים.
יעקב מרגי: עלות טיולים שנתיים - אוטומטית העלות יותר גבוהה.
יעקב מרגי: יום אחד הוא הלוך-חזור, זה אומר עוד יום לטיול וזה אומר עלות של עוד יום על כל מרכיב הטיול.
יעקב מרגי: לא נדבר על חיי היום יום.
יעקב מרגי: להביא אנשי חינוך לאילת, לנייד תשתיות חינוכיות לאילת, שלוחה של אוניברסיטת בן גוריון, מבחינתי הייתם צריכים לקבל פרס ישראל על הרעיון וגם שם אני יודע שיש קשיים והקשיים לא קטנים.
יעקב מרגי: הרי דבר שמצליח אצלנו במדינת ישראל, דבר שהוא טוב ומצליח, כמה שנים אחרי כן מתחילה הבירוקרטיה לשבת עליו ולתת לו פטישים בראש כי הוא הצליח, כי אם לא היה מצליח, הייתה תכנית חירום, הצלה והוא היה מקבל עוד סיוע.
יעקב מרגי: אמרנו נקודה דרומית ודיברנו על המרחק הגיאוגרפי.
יעקב מרגי: בנוסף להיותה של אילת עיר תיירות יש סוגיה שאולי אף אחד לא יודע אותה והיא שהקיץ באילת ארוך יותר מאשר בשאר המקומות בארץ.
יעקב מרגי: מישהו נתן את דעתו על כך?
יעקב מרגי: בואו אגלה לך אדוני ראש העיר, בגלל ייחודיות של ירושלים, עזוב במקרא ובליבו של כל יהודי, תושבים בירושלים כל יומיים סוגרים להם את הכבישים כי יש פסטיבל, יש ביקור נשיא, ביקור ראש ממשלה וכולי.
יעקב מרגי: מכוח זה המורכבות של העיר ירושלים והממשלה ידעה לקבל החלטות ולתת לה מעמד סטטוטורי שונה.
יעקב מרגי: אני, עת הייתי שר, אישית רכבתי על המסילה הזאת שנקראת חוק עיר הבירה, חוק שפותר הרבה בירוקרטיות ומשחרר הרבה חסמים.
יעקב מרגי: אני חושב שבמסגרת היום הזה, אם תצליח בשאר הוועדות – אנחנו בחינוך ננסה – לגרום לכך שהפוקוס על אילת יהיה שונה מכל הערים בארץ, בגלל הייחודיות שלה, ולתת לה מעמד שונה – אני חושב שזאת הצלחת היום הזה.
יעקב מרגי: נפתח בדברי ראש העיר ולאחר מכן נשחרר את חברת הכנסת נאוה בוקר כי יש לה מחויבות אחרת ולכן ניתן לה לדבר.
יעקב מרגי: לאחר מכן נצלול לתוך הדיון.
יעקב מרגי: אני מברך את כל מי שהגיע לדיון ואת כל מי שיתרום לדין.
מאיר יצחק הלוי: בוקר טוב.
מאיר יצחק הלוי: תודה לך אדוני היושב ראש.
מאיר יצחק הלוי: אני יודע שאתה מכיר את אילת על כל האתגרים, על כל הסיכונים ועל כל היכולות שלה מזה שנים ארוכות.
מאיר יצחק הלוי: אתה מלווה אותנו ותודה רבה לך.
מאיר יצחק הלוי: לי אין ספק שגם בוועדה הזאת תעשה את הכול כדי לסייע למען העיר אילת.
מאיר יצחק הלוי: זאת הזדמנות גם להודות ליושב ראש הכנסת שנאות לבקשתי לקיים את יום אילת בכנסת ועל כך באמת תודה גדולה.
מאיר יצחק הלוי: תודה גדולה לחברת הכנסת נאוה בוקר שביקשתי ממנה לסייע בארגון היום הזה ואכן היא עשתה עבודה מצוינת בחודש האחרון.
מאיר יצחק הלוי: את חבר הכנסת איתן ברושי אני מכיר מהרבה מאוד תפקידים בעבר, בעיקר בקשר שלו עם משרד הביטחון.
מאיר יצחק הלוי: כל שנותר לי זה להודות בשם כל העיר לך ולכולם.
מאיר יצחק הלוי: בדברינו נרצה להתייחס לארבעה או חמישה נושאים מרכזיים שאני חושב שהם נושאי הליבה ברצותנו לקחת את העיר אילת כעיר ששמה את נושא החינוך בראש סדר העדיפות שלה.
מאיר יצחק הלוי: צריך לזכור שב-11 השנים האחרונות העיר אילת זכתה פעמיים בפרס חינוך של מדינת ישראל.
מאיר יצחק הלוי: לא עוד עיר קלילה ופוחזת אלא עיר ששמה את נושא החינוך, את האקדמיה, את המחקר, את המדע בראש סדר העדיפות שלה.
מאיר יצחק הלוי: לכן אנחנו שמים כאן ארבעה או חמישה נושאי ליבה שאם זה בסדר מבחינתך אדוני היושב ראש, היינו שמחים שהם יהיו הנושאים בהם נתמקד.
מאיר יצחק הלוי: הדבר הראשון זה הנושא של אפיוניה הייחודיים של העיר אילת והשלכות האפיונים הללו על המערכת הכלכלית-כספית של תקציב החינוך.
מאיר יצחק הלוי: אני אספר לך סיפור.
מאיר יצחק הלוי: ב-21 לנובמבר 1995 שימשתי כסגן ראש עיריית אילת מחזיק תיק החינוך.
מאיר יצחק הלוי: היו אז במשרד החינוך השר אמנון רובינשטיין והמנכ"ל שמשון שושני ואז הוקמה תקנה מיוחדת לעיר אילת.
יעקב מרגי: אתה מדבר על דור הנפילים.
מאיר יצחק הלוי: אני מדבר על דור הנפילים אבל זה לא שלא השתנה דבר מאז אלא התחזק הצורך בהקמת תקנה מיוחדת וזאת לאור אפיוניה הייחודיים של העיר.
מאיר יצחק הלוי: גם עמירה וגם משה גביש יודעים על מה אני מדבר.
יעקב מרגי: יש לי פינה חמה גם לאמנון רובינשטיין על פועלו בתחום החינוך וגם לשמשון שושני.
מאיר יצחק הלוי: ב-21 לנובמבר 1995 יצאה התקנה.
מאיר יצחק הלוי: תבדקו את מה שאני אומר.
מאיר יצחק הלוי: יש תקנה מיוחדת לאילת.
מאיר יצחק הלוי: מה קרה, למה לא יצקו לתוכה מספיק תכנים?
מאיר יצחק הלוי: כי הקונסטרוקציה המשפטית לא הייתה מספיק סגורה.
מאיר יצחק הלוי: הבקשה הראשונה שלי, אדוני היושב ראש, היא שתפעל בכוחך הפוליטי בעיקר לצקת תכנים, להקים את התקנה המיוחדת הזאת לעיר אילת.
מאיר יצחק הלוי: לנושא החינוך בלבד.
מאיר יצחק הלוי: אם אתה שואל אותי איך לעשות את זה, לטעמי שולחן הממשלה יודע לעשות את זה.
מאיר יצחק הלוי: כל שולחן אחר, זה להתברבר בשטח.
יעקב מרגי: כיוונתי לדעת גדולים עת אמרתי חוק עיר הבירה, משהו בדומה.
מאיר יצחק הלוי: חד משמעית.
מאיר יצחק הלוי: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, הבינו כבר שאילת היא עיר שיש לה אפיונים ייחודיים.
מאיר יצחק הלוי: עצם העובדה שיש חוק אזור סחר חופשי אילת, מישהו הבין שאילת היא עיר מיוחדת.
מאיר יצחק הלוי: עצם העובדה שהוקמה תקנה מיוחדת – עזוב שהיא לא נכנסה למסלולים אופרטיביים משמעותיים – זה אומר שיש הבנה.
מאיר יצחק הלוי: עצם העובדה שמורים בעיר אילת מקבלים תנאים שלא מקבלים בשום מקום אחר בארץ, זה אומר שמבינים שאילת היא ייחודית.
יעקב מרגי: מישהו מבין בצורך.
מאיר יצחק הלוי: לכן, כל שנותר הוא לעגן את הכול מבלי להתנצל.
מאיר יצחק הלוי: אני אתן דוגמה שהיא החלק השלישי של דבריי.
מאיר יצחק הלוי: לבנות היום בעיר אילת בית ספר עולה ארבעים אחוזים יותר מאשר בכל עיר אחרת.
מאיר יצחק הלוי: אלה הם הנתונים.
מאיר יצחק הלוי: אנחנו הצגנו אותם אחד לאחד.
מאיר יצחק הלוי: אין שום סיבה שלא נוכל לבנות בתי ספר או שבניית בתי הספר תהיה על קופתה הדלה של העירייה דבר שהוא לחלוטין לא הגיוני.
מאיר יצחק הלוי: לכן אני אומר שהתקנה יודעת להסדיר את כל אותן דלתות של הוצאה שנובעות בגין המיוחדות הזאת.
מאיר יצחק הלוי: זה נושא אחד.
מאיר יצחק הלוי: הנושא השני, נושא האקדמיה ונמצאים כאן חברים מכובדים מאוד מאוניברסיטת בן גוריון.
מאיר יצחק הלוי: דרך אגב, חשוב לי לציין כאמירה ברורה שאנחנו משתפים פעולה באופן יוצא מן הכלל עם משרד החינוך.
מאיר יצחק הלוי: אנחנו לא נמצאים בפוזה משברית.
מאיר יצחק הלוי: תמיד יש לנו הבנה באשר לאתגרים, לפעמים זה מצליח, הרבה פעמים זה מצליח, ואם זה לא מצליח, אנחנו בשיח רצוף עם משרד החינוך.
מאיר יצחק הלוי: נושא האקדמיה.
מאיר יצחק הלוי: טוב שהעלית את זה.
מאיר יצחק הלוי: אני לא רוצה לדבר במושגים של אני ואני, אבל הנושא של האקדמיה מבחינתי כעיר הוא החשוב ביותר.
מאיר יצחק הלוי: יש עיר עם אוניברסיטה ועיר בלי אוניברסיטה.
מאיר יצחק הלוי: השקענו מאמץ גדול מאוד ביחד עם ה-ות"ת, ביחד עם אוניברסיטת בן גוריון, ביחד עם ראשי המל"ג לדורותיהם כדי לקדם את נושא האוניברסיטה.
מאיר יצחק הלוי: נמצאים כאן גם אנשי טורונטו, מהפדרציה הקנדית, וביחד עם הקהילה באנו ובנינו מתווה שאומר איך מחזקים את האוניברסיטה בעיר אילת.
מאיר יצחק הלוי: אני רוצה לתת בשורה לתלמיד בכיתה ט' ו-י' היום כשאני אומר לו שיש לו אופק אקדמי באילת והוא לא צריך להגיע לכל מיני מקומות אחרים.
מאיר יצחק הלוי: אין שום סיבה בעולם שזה לא יקרה.
מאיר יצחק הלוי: נוצר מתווה שאני קורא לו תכנית המאה מיליון.
מאיר יצחק הלוי: דרך אגב, בתקופתו של מנואל טרכטנברג, פרופסור רבקה כרמי, גדעון סער שהיה יושב ראש המועצה להשכלה גבוהה בתוקף היותו שר החינוך, אנשי מגבית קנדה שנמצאים כאן ועיריית אילת, נוצר מתווה של המאה מיליון.
מאיר יצחק הלוי: מתווה מאה המיליון אמר בוא ניקח סכום של מאה מיליון – דרך אגב, החלוקה הייתה עשרה מיליון קהילת טורונטו, ארבעים מיליון ה-ות"ת, חמישים מיליון מדינת ישראל – ונכין לעיר אילת מתווה אקדמי משובח גם במעבדות, גם בכוח של מרצים שיהיו מרצים בתקנים אילתיים ולא יבוא שנוסע על מוניות מבאר שבע ומכל מיני מקומות, וגם עוד מבנים לצורכי האקדמיה.
מאיר יצחק הלוי: אני אומר בצער גדול מאוד, ואני אומר את זה כאן אדוני היושב ראש, יש לי הרגשה שרוח צוננת וקרירה זורמת מבאר שבע.
מאיר יצחק הלוי: הנה, אני אומר את זה.
מאיר יצחק הלוי: מעירך.
מאיר יצחק הלוי: אנחנו חשים -כך, ואני אומר את זה בעצב.
מאיר יצחק הלוי: אני מאוד מעריך את הנהלת אוניברסיטת בן גוריון שיש לי הרגשה שכנראה יש להם אתגרים ומשימות חשובות יותר, וזה בסדר, אני מאוד מעריך את הסייברים ואת ההיי-טק ואת כל מה שיש שם והכול בסדר אבל לא ניתן שיזנחו אותנו.
מאיר יצחק הלוי: אני מרגיש שיש כאן רצון קצת לצמצם את הפעילות האקדמית עד כדי לפגוע בה.
מאיר יצחק הלוי: לכן בקשתי אליך כיושב ראש ועדת החינוך, ואני אבקש זאת משר החינוך בתוקף היותו יושב ראש ה-מל"ג ואני אבקש זאת מאנשי המועצה להשכלה גבוהה, בואו, ניקח את מה שכבר נבנה.
מאיר יצחק הלוי: דרך אגב, נבנו במאות מיליוני שקלים.
מאיר יצחק הלוי: יש מעונות סטודנטים וכולי.
מאיר יצחק הלוי: כל סטודנט באילת מקבל מלגת לימודים מלאה לאורך כל שנות לימודיו.
מאיר יצחק הלוי: לא עולה על הדעת שמפעל שהוא ציוני מהמדרגה הגבוהה, מסיבות כאלה ואחרות לא ישודרג קדימה.
מאיר יצחק הלוי: זאת הבקשה שלי אליך.
מאיר יצחק הלוי: הנושא השלישי שאנחנו רוצים להעלות כאן הוא הנושא של גיוס המורים.
מאיר יצחק הלוי: עד היום בעבודה קשה בחומר ובלבנים אנחנו מנסים כל שנה – ודרך אגב, מקבלים תמריצים ממשרד החינוך וממשרד האוצר, וחשוב שנדע את זה – אבל זאת ויה דלורוזה.
מאיר יצחק הלוי: כל שנה מכתתים רגליים לגייס עוד ועוד מורים.
מאיר יצחק הלוי: אין לנו עיר אחרת.
מאיר יצחק הלוי: אנחנו לא יכולים לשנע מורים אלא אנחנו חייבים לייצר אותם במו ידינו.
מאיר יצחק הלוי: לקחנו את מכללת לוינסקי ואמרנו שנטפח את הפעילות שלה.
מאיר יצחק הלוי: יש גם מכללת ירושלים שעובדת באילת כדי להכשיר דור מורים לטווחים ארוכים.
מאיר יצחק הלוי: אי אפשר שכל שנה נצטרך לגייס שישים, שבעים ושמונים מורים.
מאיר יצחק הלוי: זה מצב של כאוס במערכת.
מאיר יצחק הלוי: לא ניתן להחזיק מערכת חינוך אם אתה לא יודע - - -
יעקב מרגי: בשלוחה יש מגמות חינוך?
מאיר יצחק הלוי: בוודאי.
מאיר יצחק הלוי: אנחנו עוזרים ויש כאן הרבה עזרה.
מאיר יצחק הלוי: אנחנו הצגנו את לוינסקי כמכללה אילתית שתאפשר כמה שיותר וגם מכללת ירושלים שעובדת.
מאיר יצחק הלוי: אתה ודאי מכיר את הרב פרג'ון שעושה עבודה נפלאה.
מאיר יצחק הלוי: אנחנו מבקשים בכל לשון של בקשה לעודד ולחזק את הנושא הזה של גיוס מורים.
מאיר יצחק הלוי: אנחנו רואים בזה נושא ליבה כי בלי מורים לא ניתן לעשות שום דבר.
מאיר יצחק הלוי: הנושא הבא אליו אנחנו רוצים להתייחס אליו והוא חשוב לי דווקא כאן, דווקא בוועדת החינוך.
מאיר יצחק הלוי: אתה יודע שרוצים לסגור את שדה דב.
מאיר יצחק הלוי: לשמחתי חבר הסיעה שלך יצחק וקנין מונה היום לתפקיד של חבר ועדת המשנה.
מאיר יצחק הלוי: דרך אגב, הוא הפך להיות איש תעופה מומחה.
מאיר יצחק הלוי: אם אני רוצה לשאול על תעופה, אני הולך לוקנין שיודע יותר מכל הטייסים.
מאיר יצחק הלוי: זה פשוט מדהים.
מאיר יצחק הלוי: סגירת שדה דב מהווה פגיעה קשה במערכת החינוך בעיר אילת וחשוב שנדע את זה.
מאיר יצחק הלוי: המרצים שמגיעים אלינו, סטודנטים, אנשים שרוצים ללכת ללמוד צפונה.
מאיר יצחק הלוי: המשמעות של סגירת שדה דב היא סגירתה עיר אילת.
מאיר יצחק הלוי: אני מעלה את זה דווקא כאן בוועדת החינוך.
מאיר יצחק הלוי: אם תדע כמה סטודנטים וכמה מרצים כבר היום מבינים שחונקים להם ציר השכלתי וזה נכון לשני הכיוונים, אז תבין כמה ההחלטה הזאת היא החלטה הזויה.
מאיר יצחק הלוי: אני מבקש גם כאן את כובד משקלך.
מאיר יצחק הלוי: נושא אחרון.
מאיר יצחק הלוי: ציינת בצדק את נושא הטיולים.
מאיר יצחק הלוי: ועדת החינוך בכנסת ישראל בזמנו אישרה לנו תוספת של מאה שקלים לתלמיד ליום טיולים של יותר מאשר יומיים.
מאיר יצחק הלוי: יושבת כאן מנהלת המחוז שמכירה את הנושא על בוריו.
מאיר יצחק הלוי: היום מאה השקלים, איך אני אגיד?
<קריאה: אין הקומץ משביע את הארי.
מאיר יצחק הלוי: בקיצור, צריך מאתיים שקלים.
מאיר יצחק הלוי: מאה השקלים של אז, הם המאתיים שקלים של היום.
מאיר יצחק הלוי: המתחיל במצווה אומרים לו גמור.
מאיר יצחק הלוי: אנחנו מבקשים את תמיכתך ולהכפיל את הסכום.
מאיר יצחק הלוי: אני חייב לומר לך משהו.
מאיר יצחק הלוי: אני נולדתי בירושלים ולא בבאר שבע.
מאיר יצחק הלוי: גיליתי כראש עיר שילדים בכיתה ט' ו-י', אילתים, לא היו בירושלים ולו פעם אחת, אם לא הוצאנו אותם לטיול.
יעקב מרגי: חלק גדול מהמשפחה שלי ירושלמים והם לא היו בכותל.
יעקב מרגי: אלה הירושלמים.
יעקב מרגי: אבל במחנה יהודה הם היו.
מאיר יצחק הלוי: אני רוצה שהילד האילתי יהיה בירושלים.
מאיר יצחק הלוי: אין שום סיבה שהוא לא יהיה.
מאיר יצחק הלוי: אין סיבה שהוא לא יהיה ולא שבגלל בעיות של כסף הוא לא יוכל לתור את הארץ לרוחבה ולאורכה.
מאיר יצחק הלוי: אין דבר כזה.
מאיר יצחק הלוי: לכן אנחנו מבקשים שההוצאה של הילד האילתי תהיה סימטרית לילד הבאר-שבעי.
איתן ברושי: למה אתה לא אומר כלום על הקזינו?
<קריאה: זאת לא הוועדה הנכונה.
איתן ברושי: מרגי לא מתנגד.
איתן ברושי: הוא מתנגד להימורים לא חוקיים אבל הוא לא מתנגד להימורים חוקיים.
איתן ברושי: למה לא?
איתן ברושי: בוא נדבר עם גם על הקזינו.
איתן ברושי: מותר לחבר כנסת להגיד מה שהוא רוצה ולכן אני אומר שיגיד משהו גם על הקזינו.
איתן ברושי: אני בעד הקזינו.
מאיר יצחק הלוי: חברת הכנסת נאוה בוקר ואחר כך משרד החינוך ששלח לנו עובדת בכירה, עמירה חיים, שיש לה מה לומר בתחום החינוך.
נאוה בוקר: בוקר טוב אדוני היושב, חבריי חברי הכנסת, ראש העיר אילת מאיר יצחק הלוי, נמצא כאן גם הסגן אלי לנקרי, אנשי אילת, ברוכים הבאים.
נאוה בוקר: אני שמחה שאחרי ארבע שנים מתקיים שוב לבקשתו של ראש העיר יום אילת ואני מצטרפת לדבריו.
נאוה בוקר: הוא בעצם פחות או יותר עשה איזשהו סיכום כללי של כל נושאי החינוך.
נאוה בוקר: צריך להגיד תודה רבה ליושב ראש הכנסת יולי אדלשטיין שהצוות שלו עשה עבודה נהדרת וסנכרן בין כל הוועדות כאשר בכל ועדה נופיע ונעלה את הבעיות החשובות.
נאוה בוקר: אני אוסיף עוד שלושה משפטים על מה שאמר ראש העיר.
נאוה בוקר: אני חושבת שחשוב מאוד לפתח את הקמפוס של אוניברסיטת בן גוריון באילת ולמצב אותו כקמפוס איכותי ומוביל כדי שנוכל להביא אוכלוסייה צעירה לעיר.
נאוה בוקר: בנושא החינוך צריך לקחת בחשבון בתקציב גם את עלויות המיזוג שהן אדירות בכיתות ובחדרי לימוד, הוצאה שלא קיימת בערים אחרות.
נאוה בוקר: צריך לקחת בחשבון את עלויות הטיולים השנתיים של ילדי אילת כאשר כאן מדובר בתקציב כפול ומכופל.
נאוה בוקר: תקצוב מערכת החינוך באילת הוא זעום לעומת מה שאנחנו נקבל כתוצאה מההשקעה הזאת.
נאוה בוקר: תודה.
יעקב מרגי: תודה לחברת הכנסת נאוה בוקר, ראשית, על שארגנת את היום הזה.
יעקב מרגי: כפי שאנחנו רגילים, ידברו אורח וחבר כנסת לסירוגין.
יעקב מרגי: גברת עמירה חיים, בבקשה.
<עמירה חיים: קודם כל, אני מברכת על היום החשוב הזה.
<עמירה חיים: בירכתי גם את ראש העיר על יום אילת בכנסת.
<עמירה חיים: זה באמת מרשים ומרגש שהכנסת מייעדת יום לעניין הזה ותודה לך כבוד היושב ראש.
<עמירה חיים: ראש העיר דיבר על שיח רצוף וזה הרבה מעבר לשיח רצוף.
<עמירה חיים: העיר אילת היא עיר בעדיפות מוחלטת, מקום ראשון במחוז דרום בכל דבר ובכל ראייה ובכל תחום.
<עמירה חיים: קשובים לצרכים, מסייעים וכמובן שאנחנו רואים גם את הצרכים הבאים שצריך אותם.
<עמירה חיים: מאחר ואין תקנה לאילת עוברת ישירות לעיר אילת שהם מנהלים אותה, משרד החינוך כן הקים תקנה שנקראת תקנה של רשויות מרוחקות שמנוהלת במחוז ויש בה מענה לטיולים השנתיים שכאן בהחלט אנחנו נשקול - כמו ששקלנו אז והעלינו מחמישים שקלים למאה שקלים – להעלות את זה בהתאם.
<עמירה חיים: זה בהחלט יעבור לשולחנה של מנכ"לית המשרד.
מאיר יצחק הלוי: זה מענה חלקי ביותר אבל מהווה אולי חמישה אחוזים מהציפיות שלנו.
<עמירה חיים: אנחנו בהחלט נלווה את זה כדי לקדם כי זה חשוב.
<עמירה חיים: נמליץ על כך.
<עמירה חיים: יושב כאן משה שגיא שגם הוא יודע שבתחום הזה נמליץ.
<עמירה חיים: הנושא של הטסה, הלנה והסעות של אנשי מקצוע לאילת, כל בקשה, כל דבר, אם צריך עוד – אנחנו מממנים כדי לצמצם את המרחק, כדי להביא לשם מרצים טובים, כדי לתת למורים שרוצים להשתלם בתל אביב אפשרות להשתלם.
<עמירה חיים: אנחנו לא עוצרים אף אחד ומממנים את כל הדבר הזה.
<עמירה חיים: כל הנושא של הוצאות הצינון, זה נושא שמטופל.
<עמירה חיים: כל שנה הרשות מעבירה סכומים נוספים לנושא של צינון והם בהחלט ממומנים ואם יהיה צורך, משה שגיא יוסיף בעניין הזה.
יעקב מרגי: אני אתם לכם פוזיציה לפיתוח.
יעקב מרגי: תתייחסו גם לסוגיית הפיתוח.
<עמירה חיים: כל היחידות של המשרד נמצאות כאן כדי לתת את המענה הנדרש.
<עמירה חיים: אני רק רוצה לומר שמבחינת התקנה אנחנו לא מצמצמים אותה אלא להיפך.
<עמירה חיים: אם יהיה צורך בדברים נוספים כולל חינוך מיוחד שביקשתם, הכנסנו את זה לתוך הסעיף.
<עמירה חיים: תבקשו עוד סעיפים, דרורי נמצא כאן.
<עמירה חיים: פעם אחת קיבלת את המילה לא?
מאיר יצחק הלוי: רק להבהיר.
מאיר יצחק הלוי: הדלתה שאנחנו מציגים היא כ-18 מיליון שקלים.
מאיר יצחק הלוי: נכון להיום במסגרת התקנה אנחנו מקבלים כמיליון שקלים, מיליון וחצי שקלים.
מאיר יצחק הלוי: בואי נשים את הנתונים במדויק.
מאיר יצחק הלוי: אנחנו לא מסתפקים בזה ואנחנו גם לא מוכנים לתקנה של ערים רחוקות.
מאיר יצחק הלוי: אנחנו רוצים תקנה של העיר אילת וזאת הבמה לבקש את זה.