GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב מרגי: אני לא קבעתי את הלו"ז, רחלי.
יעקב מרגי: תיקחי לך שבוע-שבועיים לתת לי זמן סביר.
יעקב מרגי: הוועדה דורשת ממשרד החינוך לקבל לו"ז להתקנת התקנות בנושא הזכויות בחינוך המיוחד.
יעקב מרגי: זה עונה לשאלה שלך, חבר הכנסת גנאים.
יעקב מרגי: בהעדר תקנות, הוועדה תאלץ לחוקק חוק בנושא.
יעקב מרגי: הוועדה מבקשת ממשרד החינוך וממשרד הרווחה והשירותים החברתיים למפות את הצרכים ואת התלמידים הזקוקים להסעה שלישית למרכזים טיפוליים כדי למפות את הצורך ואת הפתרונות שניתן לספק בהסעה שלישית זו.
יעקב מרגי: הוועדה דורשת שהתקנות יכללו גם הכשרות למלווים ונהגים בהסעות החינוך המיוחד.
יעקב מרגי: יש לקחת בחשבון את הפרמטרים של מספר התלמידים המוסעים, רמות המגבלה, זמן נסיעה מומלץ ועוד פרמטרים אחרים שנאמרו כאן בדיון ולא מניתי אותם.
יעקב מרגי: אביבית, יש לך משהו להוסיף?
<אביבית ברקאי-אהרונוף: רק לגבי השילוב אדוני, כשאנחנו מדברים - - -
יעקב מרגי: לא, שילוב לא כעת.
יעקב מרגי: אנחנו נחטיא את המטרה.
יעקב מרגי: יהיה דיון על שילוב.
<אביבית ברקאי-אהרונוף: זאת הייתה הכוונה, על הסעות בשילוב.
<אביבית ברקאי-אהרונוף: הבנתי, בסדר.
יעקב מרגי: מין שאינו במינו.
יעקב מרגי: אנחנו נמשיך לעקוב אחרי העניין.
יעקב מרגי: אני פותח את הישיבה.
יעקב מרגי: אני מוסיף, זה לא נעלם ואנחנו מבקשים להמשיך את התיאום בין השלטון המקומי, המשרד לשירותים חברתיים וההורים.
מרדכי יוגב: ברשותכם, אני פותח את דיון ועדת החינוך, התרבות והספורט, שנוגעת לשילוב תלמידים יוצאי אתיופיה במערכת החינוך, תוך מיקוד בעבודת המגשרים.
מרדכי יוגב: אני מוכרח לומר שאני מעודכן לפני זמן לא ארוך, שאתמול יצא במשרד החינוך מכרז למרכז היגוי חדש.
מרדכי יוגב: הייתי עד לכך בישיבה בנשיאותו של יושב-ראש הוועדה, יעקב מרגי, אם אינני טועה, שהוועדה ביקשה לדחות בינתיים או להקפיא את הוצאת המכרז החדש, ולקבל תשובה לפניית הוועדה מתוך תחושה או היכרותה של הוועדה שהיתה תמורה לעבודת המגשרים, וברור שדבר חדש יפעל בצורה אחרת, והשאלה למה כשיש דבר טוב שנותן תפוקות, לסגור אותו ולחפש דברים חדשים?
מרדכי יוגב: אבל זו שאלה באוויר.
מרדכי יוגב: חבר הכנסת אברהם נגוסה, יושב-ראש ועדת העלייה והקליטה, יאמר כמה דברים, ואחר-כך נמשיך בסדר של האנשים שביקשו לדבר.
מרדכי יוגב: אני רק מבקש מכל אחד לצמצם את דבריו לשתיים-שלוש דקות גג, ונאפשר את התשובות גם של משרד החינוך.
אברהם נגוסה: אני מצטער, אני צריך להגיע לוועדת הכספים להצביע.
אברהם נגוסה: אבל אני אחזור.
אברהם נגוסה: אני רוצה להגיד בעניין מרכז ההיגוי או המגשרים, יותר על המגשרים.
אברהם נגוסה: אנחנו ביקשנו ממשרד החינוך בשנה שעברה לדחות את המכרז, ודחו את זה בשנה.
אברהם נגוסה: אני מבין שעוד פעם הגישו את זה.
אברהם נגוסה: אבל הפתרון, מה שאני כתבתי מכתב לשר החינוך, לשלב את המגשרים במערכת החינוך, כמו עובדים בתוך מערכת החינוך.
אברהם נגוסה: אבל לצערי הרב, שר החינוך השיב לי שהוא לא מוכן לעשות את זה.
אברהם נגוסה: הפתרון שאני רואה זה לשלב אותם, עבודתם, שירותם, זה חשוב מאוד במערכת החינוך למשפחות.
אברהם נגוסה: זה חשוב גם במסגרת תוכנית השילוב של יוצאי אתיופיה, הגיע הזמן שכל הדברים שמיוחדים רק ליוצאי אתיופיה, עדיף לשלב את זה לכל המערכת.
אברהם נגוסה: לכן זו העמדה שלנו, וזה מה שביקשנו.
אברהם נגוסה: וגם התבקשנו בנשיאות הכנסת לקיים דיון בשבוע הבא בעקבות ההצעה לסדר שהגשנו אני וחבר הכנסת אלי כהן, וזה יהיה בשבוע הבא.
אברהם נגוסה: אלא אם כן, יש פתרון בדיון היום, ואז לא יהיה צורך לקיים את הדיון.
אברהם נגוסה: אני אחזור עוד פעם, אבל הנושא הוא מאוד קריטי וחשוב, כי לאנשים האלה יש משכנתא, יש להם משפחה, והם כל שנה המגשרים האלה עומדים או מועמדים לפיטורים.
אברהם נגוסה: וזה לא צריך להיות.
אברהם נגוסה: צריך להביא סוף-סוף קץ לבעיה הזו ולשלב אותם כמו כל העובדים במשרד החינוך.
אברהם נגוסה: הם מוכשרים, יש להם ניסיון, וצריך לעשות את זה.
אברהם נגוסה: אני אחזור אחרי ההצבעה.
מרדכי יוגב: הצטרף אלינו חבר הכנסת אלי כהן ונציגות משרד החינוך.
אלי כהן: חבר הכנסת נגוסה ואני, ויחד עם חבר הכנסת בר-לב, ביקשנו לקיים דיון דחוף במסגרת הוועדה שתתכנס בשבוע הבא אצל חבר הכנסת נגוסה, בעניין קליטת המגשרים כעובדים מן המניין.
אלי כהן: מדינת ישראל ככלל, ובצער, הפכה להיות המעסיקה הגדולה ביותר של עובדי קבלן.
אלי כהן: 40,000 איש מועסקים כעובדי קבלן.
אלי כהן: בואו נזכור, מה זה עובד קבלן.
אלי כהן: עובד קבלן זה אותו דבר שבו אם יש לך עומס מסוים לתקופה של חודשיים, שלושה חודשים, ארבעה חודשים, חצי שנה, אתה קולט מישהו על-מנת להתגבר על אותו עומס שיש לך.
אלי כהן: אבל אנחנו נמצאים במצב שבו אנשים עובדים 10 שנים ויותר כעובדי קבלן.
אלי כהן: לא לכך התכוון המחוקק, לא זו היתה המטרה, לא כך צריכה להיות מדינת ישראל שצריכה להעסיק את העובדים לא רק בשכר ראוי, אלא גם בתנאים הוגנים, וגם בהתייחסות וגם באותו כבוד ראוי והולם.
אלי כהן: אני רוצה להגיד כאן לכם נציג משרד החינוך, שאני מניח שגם אתם תגיעו לישיבה שמתוכננת לשבוע הבא, שככלל העובדים המגשרים עושים עבודה חשובה מאוד, ולצערנו ראינו גם מקרים אחרים, עד כמה עבודתם היתה חשובה ונחוצה.
אלי כהן: אני שמח להגיד לכם, גם בעבודה משותפת שהובלנו יחד, ברשויות המקומיות יש הסכמה לקלוט את אותם עובדי קליטה כעובדים מן המניין.
אלי כהן: לא יעלה על הדעת שאנשים יעבדו מעבר לתקופה של שלוש שנים וימשיכו להיות במשך 30 שנה עובדי קבלן, וייצאו לפנסיה על-ידי מדינת ישראל.
אלי כהן: אני עוד לא מדבר על השוק הפרטי והשוק החופשי.
אלי כהן: ואני חושב שמדינת ישראל יכולה להרשות לעצמה גם מבחינת התקציבים, לטפל בסוגיה הזאת.
אלי כהן: אני חושב שנכון יהיה שמשרד החינוך ייקח את זה על עצמו.
אלי כהן: ושוב, אם יגידו שכן צריכים את זה בעתיד או לא צריכים את זה בעתיד, זה רלוונטי עבור כל מקצוע.
אלי כהן: גם מורה לכלכלת בית, פתאום החלטתם לסגור, לסיים העסקה, לצמצם או לפטר.
אלי כהן: אבל נכון לעכשיו, מכיוון שהתפקיד הזה הוא נדרש, הוא נחוץ והוא חשוב, אני חושב שצריכה להיות כאן פעולה משותפת של הממשלה ושל הכנסת, להעביר אותם ל היות עובדים מן המניין.
אלי כהן: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.
מרדכי יוגב: תודה לחברי הכנסת שהולכים לוועדות השונות.
מרדכי יוגב: יש לנו פה ריבוי דוברים.
מרדכי יוגב: תיכף נגיע למשרד החינוך, ואנחנו מבקשים מכולם להצטמצם.
מרדכי יוגב: דוד מהרט, מנהל מרכז ההיגוי, בבקשה.
<דוד מהרט: ראשית, תודה על קיום דיון.
<דוד מהרט: מרכז ההיגוי הוקם לפני 21 שנים על-ידי משרד החינוך, וההחלטה שמרכז ההיגוי יעבוד במסגרת האגודה לקידום החינוך היתה מבחינת היעילות.
<דוד מהרט: אמרו שיהיה גוף שלא יהיה מוגבל בביורוקרטיה.
<דוד מהרט: אמרו, נקים את זה במסגרת האגודה לקידום החינוך.
<דוד מהרט: אבל לפני 15 שנה התחיל חוק חובת המכרזים, ומאז אנחנו נמצאים בתוך בסחרור הזה, של המכרזים.
<דוד מהרט: במרכז ההיגוי עובדים כ-70 אנשים מנסים, מקצועיים, שרואים בעבודתם שליחות.
<דוד מהרט: מגשרים, צוות מחוזי, מטה, שעושים לילות כימים כדי להביא להשתלבותם המלאה של בני הקהילה.
<דוד מהרט: הוותק שלנו הוא בין 10 ל-20 שנה, שבהן אנחנו משרתים את המערכת הזאת.
<דוד מהרט: אנחנו ראינו שמדיניות המכרזים, ממכרז למכרז, מדרדרת את תפקידו ואת תחומי אחריותו של מרכז ההיגוי ופוגת בעובדיו.
<דוד מהרט: החלטנו להיאבק נגד מדיניות המכרזים, ולבקש ולדרוש ממשרד החינוך לשלב ולקלוט את עובדי מרכז ההיגוי בתוך משרד החינוך.
<דוד מהרט: נפגשנו ב-2013 עם שר החינוך, הרב שי פירון, שהביע נכונות לבחון את שילוב עובדי מרכז ההיגוי בתוך משרד החינוך.
<דוד מהרט: והיה מכרז שפורסם ועמד במשך שנה שלמה באוויר, והוחלט ל בטל את המכרז ההוא, ולראות ולבחון מה יהיה במסגרת התוכנית החדשה וכיוצא בזה.
<דוד מהרט: אנחנו ח ששנו מאוד ממכרז בגלל שמכרז פוגע בעובדים, פוגע בניסיון ובידע שהצטבר, והופך את העובדים לאנשים שנתנו את כל שנות חייהם לאנשים שקופים שאפשר בקלות ובהינף יד לסגור, לפטר ולשנות את מקום העבודה שלהם.
<דוד מהרט: מזה חששנו.
<דוד מהרט: והנה, אתמול התפרסם המכרז על הפעלת מרכז ההיגוי, מכרז שידענו שהיו מכרזים גרועים, אבל לא ידענו עד כמה יכול להיות גרוע.
<דוד מהרט: אני אגיד בקצרה מה המכרז הזה עושה.
<דוד מהרט: המכרז נועד לחסל את מרכז ההיגוי ולפרק אותו לחתיכות קטנות,.
<דוד מהרט: מציע לחלק את הארץ לשלושה איזורים ומציע שגוף יוכל להתחרות מקסימום על שני איזורים.
<דוד מהרט: כלומר, מה שלא יכלו לעשות במתווה הגז, להפריט ולחלק אותו לכמה גופים, את מרכז ההיגוי רוצים לפרק לשניים או שלושה גופים שיפעילו אותו.
<דוד מהרט: הדבר השני, לקחו את צוות עובדי מרכז ההיגוי.
<דוד מהרט: יש צוות מחוזי, יש צוות מטה.
<דוד מהרט: אין דבר כזה, וצמצמו את כוח העובדים ל-30 ומשהו עובדים מקסימום.
<דוד מהרט: ודיברתי על עונתיות, אז עיקר עבודתם של המגשרים תהיה בעיקר עם ילידי אתיופיה במרכזי קליטה.
<דוד מהרט: אפשר להעסיק אותם בהתאם לצורך.
<דוד מהרט: ייפתח מרכז קליטה באיזור מסוים, אפשר לגייס.
<דוד מהרט: מרכז הקליטה ייסגר, יישַלחו הביתה.
<דוד מהרט: עבודתם של המגשרים היא עבודה חינוכית שהגדרנו אותה כיום מינימלי בשבוע.
<דוד מהרט: המגשרים, ברוב הזמן יעבדו ארבע שעות בבית-ספר, וירוצו מבית-ספר לבית-ספר.
<דוד מהרט: והוותק והניסיון שלהם שנצבר אשר הלביא אנשים אחרים שעשו את זה, שיש להם איזשהו ניסיון בחינוך הפורמלי והבלתי פורמלי.
<דוד מהרט: בקיצור, המכרז הזה עושה עוול לבני הקהילה המקבלים את שירות עובדי מרכז ההיגוי, עושה עוול לאנשים שנתנו את מרב שנות חייהם למערכת החינוך.
<דוד מהרט: ואנחנו חושבים שאסור לתת יד לדבר הזה.
<דוד מהרט: אסור שהדבר הזה יתקיים.
<דוד מהרט: אני רוצה לבקש מוועדת החינוך לצאת בקריאה לבטל את המכרז הזה באופן מיידי.
<דוד מהרט: שנית, להחליט על קליטת עובדי מרכז ההיגוי במשרד החינוך, ולהיכנס למשא ומתן על אופן ותנאי ההסקה שלהם.
<דוד מהרט: כמי שמנהל ועובד במרכז ההיגוי 21 שנים, לא ניתן לפגיעה כל-כך חמורה בחינוכם של בני הקהילה ובעובדי מרכז ההיגוי.
<דוד מהרט: המכרז הזה בדיוק משקף את מה שעושה המכרז: פקיד במשרד החינוך יכול להחליט כמעט בהינף יד לשלוח 60–70 עובדים הביתה.
<דוד מהרט: כי מה שלא יהיה במכרז הזה, במקרה הטוב, גם אם האגודה לקידום החינוך זוכה, תוכל מקסימום להפעיל איזור אחד או שני איזורים.
<דוד מהרט: ובתנאים החדשים כל העובדים האלה יצטרכו ללכת הביתה וייקלטו עובדים אחרים.
<דוד מהרט: כי כל מגשר שנמצא בבית-ספר שאין בו ילידי אתיופיה, לא יוכל להמשיך לעבוד.
<דוד מהרט: וכמו שאמרתי, תהיה עלייה, ייפתחו מרכזי קליטה בכל מיני מקומות נידחים, יגויסו אנשים כאילו היו עובדי חקלאות, עובדים עונתיים, שבהתאם לאן שאנשים יזוזו, יזיזו אותם.
<דוד מהרט: אני חושב שאסור להשלים עם זה, ואנחנו מבקשים מוועדת החינוך שתפעל כדי להסיר את החרפה הזו, שאני חושב שהיא חרפה למערכת החינוך, חרפה לחברה הישראלית.
<דוד מהרט: אנחנו קבוצה חזקה, אנשים מסורים, אנשים מקצועיים, ובין היתר, המכרז הזה בא גם כדי לחסל אותנו באופן ממוקד ולהחליש אותנו ולחלק אותנו לגורמים שיהיו פה חמישה אנשים, פה עשרה אנשים, שלא יכולים לפעול - - -
מרדכי יוגב: נצטרך קצת לקצר, כי יש פה עוד הרבה דוברים.
מרדכי יוגב: איתן מורן, מנכ"ל העמותה לקידום החינוך, בבקשה.
מרדכי יוגב: הצטרף אלינו חבר הכנסת איתן ברושי, וחבר הכנסת אלי כהן שהיה כבר קודם.
<איתן מורן: תודה, אדוני היושב-ראש, אני מצטרף לדברים של דוד.
<איתן מורן: אני רוצה רק לתקן דבר אחד מהותי.
<איתן מורן: האגודה לקידום החינוך היא גוף חינוכי שנוסד על-ידי משרד החינוך.
<איתן מורן: אנחנו מפעילים בתי-ספר, פנימיות ופרויקטים חינוכיים, כתף אל כתף עם מדינת ישראל.
<איתן מורן: אני לא מקבל את הביטוי "עובדי קבלן".
<איתן מורן: ואני בהחלט מקבל שאם סיימנו את המשימה שלנו, אנחנו תומכים בהעברת המגשרים למשרד החינוך.
<איתן מורן: האחריות כולה למצבו של מרכז ההיגוי נמצאת בידי משרד החינוך.
<איתן מורן: אנחנו פעלנו כשלוחיהם בעניין הזה.
<איתן מורן: ב-15 השנים האחרונות ויותר, אנחנו מעסיקים את המגשרים בהוגנות תעסוקתית, ואם יהיה צורך אני אפרט.
<איתן מורן: וב-20 ביוני פנינו לשר החינוך נפתלי בנט והבענו את תמיכתנו בהעברת המגשרים במכתב ברור.
<איתן מורן: זה נעשה גם בדיונים בוועדות השונות.
<איתן מורן: אנחנו תומכים בהעברת המגשרים או במציאת פתרון ארוך טווח כזה או אחר,
<איתן מורן: שמבטיח שהתנודות האלה ייפסקו.
<איתן מורן: יתירה מזאת, אנחנו התחייבנו לגייס מיליונים כדי לעזור בהכשרת המגשרים או בקליטתם בתוך משרד החינוך.
<איתן מורן: אם ירצו, נעשה את זה.
<איתן מורן: קיבלנו שליחויות רחבות מאלה, ונממש גם את השליחות הזו.
<איתן מורן: המכרז עצמו, ואני נאלץ בצער להסכים עם דוד, הוא למעשה פירוקו של מרכז ההיגוי, ויצירת שלושה קנטונים של העסקת כוח אדם שאין להם שום טעם וריח.
<איתן מורן: זאת אומרת, עד שמקימים ארגון שיש לו כוחות ויכולות, ואני מתכוון למרכז ההיגוי, שיש בו צוותים מקצועיים, מנחים, רכזים פדגוגיים, רכזים שאמונים על ההכשרה השוטפת של המגשרים, זה בעצם פירוק, העסקה של קבוצות מגשרים.
<איתן מורן: אני גם כלכלן בהכשרתי.
<איתן מורן: אני מודה שמעיון בטבלה, חוץ מלקבל סחרחורת לא הבנתי כלום.
<איתן מורן: איך אפשר לפצל את זה לשעתיים ולארבע שעות בבית-ספר, ולשלוש שעות, בבית-ספר כזה ובבית-ספר אחר.
<איתן מורן: המכרז הזה הוא מכרז שההבל של העסקה בשוק משני הוא ההבל המרכזי שעולה ממנו.
<איתן מורן: אני קורא בסיום דברי לאחדות גם מתוך בני הקהילה בקול אחד.
<איתן מורן: אני חושב שהקולות השונים לא שירתו את המטרה, ואנחנו ניצבים בפני התוצאה הגרועה ביותר.
<איתן מורן: מכרז אגרסיבי לכל הממעיט במחיר.
<איתן מורן: צריך להגיד את זה שגם התנאים שכיום זוכים להם המגשרים, אני אומר באחריות גדולה, לא יתקיימו ביום שאחרי המכרז.
<איתן מורן: ולכן אני מצטרף לקריאה לבטל את המכרז הזה, ואנחנו תומכים בשילובם של המגשרים במשרד החינוך.
<איתן מורן: אני מודה ליושב-ראש.
<איתן מורן: אנחנו נמשיך לתמוך.
<איתן מורן: העובדים האלה יקרים לנו.
<איתן מורן: אני מרגיש אחריות כלפי כל בית אב של המגשרים.
<איתן מורן: וצריך להוסיף עוד מילה אחת: הם ה-modeling של הקהילה שלהם.
<איתן מורן: אם אותם 70 איש יצטרכו ללכת ללשכת האבטלה או לכל מקום אחר, או להיות מועסקים בחברות עסקיות בתעריף שעתי, זו תהיה חרפה.
<איתן מורן: כל המגשרים, כל העובדים של מרכז ההיגוי עובדים במשכורת כאדם מן היישוב.
<איתן מורן: הם יכולים להיקלט במשרד החינוך, אדרבה.
<איתן מורן: דרך אגב, אין שום פסול.
<איתן מורן: האגודה לקידום החינוך מעסיקה גם מורים מטעמה וגם מורים של משרד החינוך בתוך בתי-הספר.
<ליאור אבבה: אבל למה לא - - - 11 שנה.
<ליאור אבבה: למה דווקא היום אתם מתעוררים?
<איתן מורן: רק שנייה.
<איתן מורן: תן לי שנייה.
<איתן מורן: אני אומר מה כתבתי למשרד החינוך - - -
מרדכי יוגב: איתן, אנחנו נצטרך לקצר.
<איתן מורן: התשובה היחידה שאני מכיר היא התשובה של השר ליו"ר ועדת הקליטה, שבו הוא דוחה, לא האגודה דוחה – משרד החינוך דחה את הבקשה להשתלבות המגשרים.
מרדכי יוגב: אנחנו לא מנהלים פה דו-שיח.
מרדכי יוגב: יש פה דוברים שביקשו לדבר.
מרדכי יוגב: אנחנו נשמע אותם.
מרדכי יוגב: אני אצטרך להוציא אותך.
<דוד מהרט: ליאור, אתה מדבר שטויות.
<ליאור אבבה: אני לא מדבר שטויות.
<ליאור אבבה: בוועדות הכול כתוב.
מרדכי יוגב: איתן, אנחנו לא מנהלים פה דו-שיח וויכוח.
<איתן מורן: אני מסכים.
<איתן מורן: אדוני היושב-ראש, אני אסכם.
<איתן מורן: אני מציע לבטל את המכרז הזה ולפתוח במהלכים, או לפתרון ארוך-טווח או לקליטתם של המגשרים במשרד החינוך.
<איתן מורן: הגיע הזמן ליציבות תעסוקתית.
<איתן מורן: ועוד משהו שחשוב להגיד חוץ מהיציבות התעסוקתית: אסור לפרק את הישות הארגונית הזו.
<איתן מורן: לא כל יום מקימים ארגון.
<איתן מורן: לא משנה כרגע מי ישלם להם משכורת.
<איתן מורן: צריך לשמור על מרכז ההיגוי כקול שמסוגל מתוך הקהילה לכוון את משרד החינוך עבור בני הקהילה.
מרדכי יוגב: אנחנו נתחיל עכשיו בסבב הדוברים.
מרדכי יוגב: אנחנו נצטרך לעשות אותו קצר מאוד.
מרדכי יוגב: הצטרפה אלינו גם חברת הכנסת ענת ברקו.
מרדכי יוגב: ראשון הדוברים, אבנר, מוועד העובדים.
<אבנר מהרט: תודה, יושב-ראש הוועדה.
מרדכי יוגב: עכשיו אני סופר לכם שתי דקות.
מרדכי יוגב: אין ברירה.
<אבנר מהרט: אנחנו עובדים עם מרכז ההיגוי מעל 16 שנה.
<אבנר מהרט: אני מנחה איזורי.
<אבנר מהרט: אנחנו התארגנו ב"כוח לעובדים" בקיץ הקרוב, לא היתה לנו הזדמנות להשמיע את קולנו כל הזמן, כי אנחנו עובדי שטח שעושים את מלאכתם המקצועית במסירות ואנחנו עושים את במסירות.
<אבנר מהרט: ואנחנו, המגשרים והמנחים האזוריים והעובדים בשטח, עושים את העבודה המקצועית.
<אבנר מהרט: אנחנו לא צריכים את ההכשרה.
<אבנר מהרט: רבותי, אנחנו עובדים 15 שנה, ובהכשרתנו אנשים משכילים, אנשים בעלי תארים מתקדמים ואנשים בעלי תעודת גישור.
מרדכי יוגב: ברור, אבנר.
<אבנר מהרט: דבר שני, אנחנו מבקשים מאדוני, שר החינוך, גם בכבודך, קליטה ישירה.
<אבנר מהרט: אנחנו לא רוצים לעבוד יותר על-ידי קבלנים.
<אבנר מהרט: אנחנו רוצים להיות חלק מהחברה הישראלית, והילדים שלנו גם צריכים להתחלק בצורה כזאת.
<אבנר מהרט: אם היום אנחנו לא ניקלט בקליטה ישירה, אז זה סימן שגם אומר שהבן שלי ילך להיות מגשר רק ליוצאי אתיופיה.
<אבנר מהרט: את הקול הזה אני משמיע גם לבני העדה, וגם לנו, לעצמנו, וגם לוועדה, ואני מבקש – גם השכר שלנו מאוד עלוב.
<אבנר מהרט: ובעצם אנחנו עובדים, אבל עובדים עניים.
<אבנר מהרט: עובדים, ועובדים עניים.
<אבנר מהרט: אני מ בקש שתעזור לנו לקליטה ישירה בלי שום משמעות אחרת.
מרדכי יוגב: אמרת שלושה דברים.
מרדכי יוגב: לא צריכים הכשרה, אתם מוכשרים, קליטה ישירה ושכר.
מרדכי יוגב: הדס, מגשרת, בבקשה.
<הדס אלסה טרו גרואי: שלום.
<הדס אלסה טרו גרואי: קודם כל, ברצוני להעיר – על הוועדה הזאת אנחנו לא היינו מעודכנים, לא ידענו.
<הדס אלסה טרו גרואי: איכשהו ידענו.
<הדס אלסה טרו גרואי: אנחנו מעודכנים רק לגבי השבוע הבא.
<הדס אלסה טרו גרואי: לא ידענו בכלל.
מרדכי יוגב: את מדברת איתי על ועדת העלייה והקליטה?
<הדס אלסה טרו גרואי: לא, על הוועדה הזאת, הנוכחית.
<הדס אלסה טרו גרואי: ודבר שני, עבודת הגישור היא לא עבודה של גישור, סתם שאנחנו הולכים הביתה, אלא אנחנו עובדים כתף אל כתף עם הצוות החינוכי וגם מלווים את הילדים האלה מבית-הספר עד הצבא ועד להשכלה הגבוהה.
<הדס אלסה טרו גרואי: זה כולל את הצוות החינוכי וגם את ההורים ביחד.
<הדס אלסה טרו גרואי: כשמדברים ככה זה נשמע קצת, אבל כשעובדים בשדה זה אחרת.
<הדס אלסה טרו גרואי: יש לנו קשיים אמיתיים לקהילה שיום-יום אנחנו תומכים בה ועוזרים לה, ואני חושבת שהגיע הזמן שהדבר הזה צריך להיות חלק מהנוף החינוכי במדינת ישראל.
<הדס אלסה טרו גרואי: לא יכול להיות שאנחנו נעבוד על-ידי קבלנים.
<הדס אלסה טרו גרואי: אני חושבת שצריך לשים סוף לדברים האלה.
מרדכי יוגב: מרים, מגשרת, בבקשה.
<מרים יצחק: אני מצרפת לכל הדברים שהחברים ציינו, וגם לדוד מהרט, שהוא מנהל מרכז ההיגוי של מגשרים, מנחים ויועצים.
<מרים יצחק: אני מזועזעת, קודם כל, לשמוע שהמכרז זה משַׂחק בילדים שלנו.
<מרים יצחק: לא רק בנו, אלא יותר כואב לי על מקבלי השירות.
<מרים יצחק: איך זה יכול להיות שבמדינה מתוקנת משרד החינוך מנותק מהמציאות בשטח ומחליט החלטות למעלה, כאשר אנחנו מתמודדים עם ילדים עם בעיות סיכוניות, אובדנות, עם משפחות מפורקות וילדים שעוזבים את ספסל הלימודים, ואנחנו דואגים להביא אותם וגורמים להם להיות פנויים ללמידה?
<מרים יצחק: איך זה יכול להיות שאתם ממשיכים לזלזל בנו?
<מרים יצחק: אנחנו אנשי מקצוע, אנחנו רכשנו ניסיון, ידע, וגם יש לנו ערך מוסף שאין לאף בעל מקצוע בשטח.
<מרים יצחק: אנחנו עם ערך מוסף, אנשים מקצועיים שרוצים להיות שותפי בחינוך ובהובלה של התלמידים האלה.
<מרים יצחק: ותנו לנו לעבוד.
<מרים יצחק: אני נכנסתי לפני 15 שנה לבית-ספר שמנהלת ישבה עם הסגנית שלה – דוד מהרט, אני והמלווה של המגשרים.
<מרים יצחק: אני רוצה לציין בדיוק מה שהיא אמרה: אני לא יכולה להתמודד עם תלמידים יוצאי אתיופיה, יש לי פה אחוז גבוה, ואני לא מוכנה לטפל בהם.
<מרים יצחק: כי באמת היו קשיים מאוד מהותיים, כי החברה הרחבה יש לה בורות שהקהילה הזאת היא קהילה שאפשר לנופף אותה ולטאטא אותה ולהעלים אותה.
<מרים יצחק: זה בלתי אפשרי.
<מרים יצחק: תודה רבה.
מרדכי יוגב: מרים, אנחנו רוצים לשמוע את כולם.
מרדכי יוגב: הצטרפו אלינו גם חברת הכנסת סופה לנדבר, וחבר הכנסת עודד פורר היה ויצא.
<מרים יצחק: שכחתי רק להגיד, סליחה.
<מרים יצחק: כל המכתבים של מנהלי בתי-ספר שדורשים את העבודה שלנו לטובת הילדים האלה.
מרדכי יוגב: דוד, לא ציינת – בכמה בתי-ספר אתם פעלתם ופועלים?
<דוד מהרט: אנחנו עובדים כיום ב-165 בתי-ספר עם כ-10,000 תלמידים יוצאי אתיופיה.
<דוד מהרט: פה מדובר בצוות עובדים, כפי שאמרתי, של כ-70 עובדים.
מרדכי יוגב: אנחנו עכשיו עם פנטהון, מנכ"ל עמותת ""טבקה" – צדק ושוויון ליוצאי אתיופיה.
<פנטהון אספה-דויט: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.
<פנטהון אספה-דויט: ברשות, אגע בקצרה בשני נושאים.
<פנטהון אספה-דויט: האחד, נושא המגשרים, והדבר השני, שילוב תלמידי יוצאי אתיופיה, אלא אם כן תינתן עוד הזדמנות במערכת החינוך.
<פנטהון אספה-דויט: חבר הכנסת לי כהן היטיב לבטא את זה בצורה מאוד מדויקת, על הצורך והנחיצות של שילובם של המגשרים במשרד החינוך כעובדים מן המניין.
<פנטהון אספה-דויט: הרי המשרד הזה הוקם על-ידי משרד החינוך.
<פנטהון אספה-דויט: אין סיבה, לא יכול להיות מצב שבו מדינה מעסיקה בעקיפין או במישרין, על-ידי כל מיני גורמים כאלה או אחרים אחרי 15 או 20 שנות שירות, וזורקים אותם לעזאזל כדי שיסתדרו שם.
<פנטהון אספה-דויט: הרי בואו לא נשכח – אותם מגשרים ומגשרות שהתחילו לעבוד בשנות ה-20 לחייהם, הם עבדו במשך 10, 15, 20 שנה, הם בשנות ה-40 שלהם.
<פנטהון אספה-דויט: לאן הם יכולים ללכת?
<פנטהון אספה-דויט: אני חושב שכאן המדינה, משרד החינוך, צריכים לתת את הדעת, אחרי 20 שנות שירות במסירות נפש, אי אפשר לזרוק את אותם עובדים כי הם יכולים להסתדר אחרי שניצלו את מיטב חייהם בשירות הזה כמגשרים וכמגשרות.
<פנטהון אספה-דויט: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להתייחס למכרז שהוצע פה.
<פנטהון אספה-דויט: אני מעמותת "טבקה" – צדק ושוויון ליוצאי אתיופיה, תומכים בשקיפות, התנהלות של גופים כאלו או אחרים חשובים כמו מרכז ההיגוי, ולכן חשוב שיהיה מכרז הוגן ושקוף, כדי לתת את מיטב השירות.
<פנטהון אספה-דויט: כמובן, במידה וזה ישפר את השירות שניתן לקהילת יוצאי אתיופיה.
<מרים יצחק: אבל אנחנו לא רוצים להיות במכרז.
<מרים יצחק: סליחה שאני מתפרצת.
<פנטהון אספה-דויט: לא, לא המכרז - - -
<מרים יצחק: משחקים בילדים שלנו – אין מכרז יותר.
מרדכי יוגב: אנחנו לא נתווכח.
מרדכי יוגב: הוא ביטא את זה שהוא לא היה רוצה שיהיה מכרז.
מרדכי יוגב: והוא אומר: אם יש מכרז, מה הוא היה רוצה שיהיה.
<פנטהון אספה-דויט: נכון.
<פנטהון אספה-דויט: אני אומר: אם יש מכרז, אנחנו תומכים במכרז.
<פנטהון אספה-דויט: אם זה השתמע לא כפי שאני רוצה שזה ישתמע – זה אל בא לבטל את הדרישה שלנו שאותם מגשרים ומגשרות ייקלטו לתוך משרד החינוך כעובדים מן המניין.
<פנטהון אספה-דויט: אם זה אל ברור, זו העמדה שלנו.
<פנטהון אספה-דויט: לנושא שילובם של תלמידים יוצאי אתיופיה במערכת החינוך – בוא נקרא לזה: הדרך החדשה – אנחנו תומכים באבני היסוד שהממשלה אישרה, אבל האינטרפרטציה של אותן אבני יסוד היא שונה במערכת החינוך.
<פנטהון אספה-דויט: הם באו ואמרו, תוכנית משלבת שהיא למעשה, לרוב מבטלת את ההטבות הקיימות של יוצאי אתיופיה, שהם זקוקים להטבות האלה, אפילו שהם נמצאים 30 ו-40 שנה.
<פנטהון אספה-דויט: לא יכול להיות שיתייחסו לכל יוצאי אתיופיה, צריך לעשות משהו דיפרנציאלי, אבל יש דברים שלא נוגעים בהם ולא מבטלים אותם.
<פנטהון אספה-דויט: ההגדרה של "עולה" מקרב יוצאי אתיופיה לא צריך להיות: במערכת החינוך עד 15 שנה.
<פנטהון אספה-דויט: לדעתי, יש כאן מצב שבו עולים מאתיופיה או יוצאי אתיופיה שנמצאים פה במשך 30 שנה, עדיין לא יכולים לתת מענה במסגרת המערכת החינוכית, לתת תמיכה לילדים שלהם.
<פנטהון אספה-דויט: ולכן צריך להתייחס לזה, ולא להחליט באופן גורף החלטה של תוכנית משלבת גם כלפי יוצאי אתיופיה.
מרדכי יוגב: אני הייתי שמח לשמוע אותך יותר - - -
<פנטהון אספה-דויט: רק במשפט – בהתייחס לתוכנית חומש שהוקצה לה 800 מיליון שקל, הרבה מאוד מהתקציב עדיין שוכב במשרדים השונים ולא נוצל, בגלל שזה כסף צבוע.
<פנטהון אספה-דויט: המגמה הזאת, של תוכנית משלבת, נועדה להכשיר את הדרך, לנצל ולנייד את התקציבים למטרות אחרות חוץ מליוצאי אתיופיה.
מרדכי יוגב: אנחנו נצליח פחות, עקב קוצר הזמן, לעסוק בנושא של שילוב התלמידים יוצאי אתיופיה.
מרדכי יוגב: אז את ההערה שמענו.
מרדכי יוגב: אני אומר לך, יחד עם יושב-ראש הוועדה, זה יידרש להיות בדיון נוסף, ויש פה גם טיפה חילוקי דעות בתוך העדה.
מרדכי יוגב: אבל אני חושב שנשמע פה עיקרון חשוב, שהייתי אומר שיש פה צורך כנראה בעדה האתיופית, ויש פה גם שרת הקליטה לשעבר, וגם תסכים איתי שניכר מהמציאות שיש צורך כן לתת מענה גם בדור השני.
מרדכי יוגב: יש צורך כזה, צורך של מציאות.
סופה לנדבר: אם אפשר לשמוע את משרד החינוך – מה זה המכרז הזה.
מרדכי יוגב: יש לנו עוד שני דוברים שנרשמו ונעבור למשרד החינוך ולחברי הכנסת.
מרדכי יוגב: אלמוג, בקצרה מאוד.
<אלמוג בן משה: אני יושבת-ראש הוועדה האתית-משפטית במועצת התלמידים והנוער הארצית, וחשוב לי להגיד את עמדתנו בנושא.
<אלמוג בן משה: בני הנוער של היום, אנחנו אזרחי המחר.
<אלמוג בן משה: אנחנו מי שבעתיד נשב כאן סביב השולחן הזה בכל אחד מהמקומות, ואנחנו כמועצת התלמידים והנוער הארצית, העמדה שלנו היא להביא לחברה כמה שיותר שוויונית, וכמה שיותר מקבלת, וכמה שיותר משלבת.
<אלמוג בן משה: ואפילו הנושא השנתי שמועצת התלמידים בחרה לעצמה הוא חיבור בין שונים.
<אלמוג בן משה: זה נושא שהוא מאוד-מאוד משמעותי, והוא מאוד-מאוד חשוב בעינינו.
<אלמוג בן משה: העבודה של המגשרים מאוד חשובה ומאוד משמעותית, והיא מאוד נחוצה בשביל להביא למצב שבעתיד - - -
מרדכי יוגב: אלמוג, באיזה בית-ספר את לומדת?
<אלמוג בן משה: אני לומדת בבית-ספר טשרניחובסקי בנתניה.
מרדכי יוגב: ושם משולבים גם בני העדה?
<אלמוג בן משה: וגם - - -
מרדכי יוגב: ואת מכירה מ קרוב את עבודת המגשרים?
<אלמוג בן משה: כן, כשלמדתי ביסודי היה לנו מגשר שהיה מאוד-מאוד מעורב, אתנו ועם כל הילדים בבית-הספר.
<אלמוג בן משה: ממקור ראשון אני יכולה להגיד, גם בחטיבת הביניים, שהם עושים עבודת קודש, עבודה חשובה, עבודה נחוצה, לכל התלמידים בבית-הספר.
<אלמוג בן משה: ולכן חשוב לי לציין שאנחנו מאוד-מאוד תומכים בהעסקה ישירה.
<אלמוג בן משה: מועצת התלמידים והנוער הארצית היא גם חברה בקואליציה להעסקה ישירה.
<אלמוג בן משה: ואנחנו מאמינים שצריך לספק למגרשים את כל התנאים הכי אידאליים בשביל לעשות את העבודה שלהם על-מנת להביא למצב של שילוב אידאלי בחברה הישראלית
מרדכי יוגב: זיוה, בבקשה.
<זיוה מקונן-דגו: ראשית, אני מסכימה עם עמיתי, פנטהון, שהדיון בנושא תלמידים יוצאי אתיופיה במערכת החינוך ולאור החלטת הממשלה, חייב להתקיים בדחיפות כי מתקבלות במשרדים החלטות שמנוגדות להחלטות, ועל זה צריכה הוועדה לדון ולבדוק לעומק מהן ההשלכות של החלטות מסוימות.
<זיוה מקונן-דגו: הסוגיה של תלמידים יוצאי אתיופיה בכלל זה דבר מאוד-מאוד מדאיג, ואני חושבת שבכל המערכות, לא רק במשרד החינוך אלא בכל המערכות, עדיין לא מבינים שאנחנו חלק מהחברה הישראלית, אנחנו אזרחי מדינת ישראל, הילדים שלנו הם דור העתיד שאמור לקבוע את עתידה של מדינת ישראל, וההתייחסות המבדלת והרואה את יוצאי אתיופיה כמקשה אחת, כמכלול, והמקבעת למסגרות מסוימות, פוגעת.
<זיוה מקונן-דגו: וצריך לקבוע החלטה שאין דבר כזה: תוכניות עבור יוצאי אתיופיה, כי יוצאי אתיופיה ילידי הארץ הם כמו כל הילדים במדינת ישראל.
<זיוה מקונן-דגו: ואם יש כאלה שיש להם פערים ויש להם צרכים, צריכים לתת להם מענה פרטני.
<זיוה מקונן-דגו: אבל לא יכול שכמו שאחיין שלי השבוע התמודד מול צה"ל עם נתונים הכי טובים ושיבצו אותו לגיוס במסגרת של גיוס לעולים.
<זיוה מקונן-דגו: התפיסה הזאת חייבת להיפסק, ואני קוראת לוועדת החינוך, ואנחנו דורשים גם שהוועדה תתקיים פה, כדי שמישהו יבין שאנחנו פה חלק.
מרדכי יוגב: זיוה, אנחנו חייבים לקצר אותך כי לא יהיה זמן לאחרים.
מרדכי יוגב: חצי דקה אני נותן לך.
<זיוה מקונן-דגו: לעניין הדיון הזה, זו שיטה, זו שיטה של העסקת גם המגשרים, גם עובדי מוקדי הקליטה על-ידי משרד הקליטה, שהיו כעובדים כאלה - - -
סופה לנדבר: על-ידי העיריות.
סופה לנדבר: לא על-ידי משרד העלייה וקליטה.