GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דב חנין: אני מבין שזו העמדה שלהם.
דב חנין: אני מציע לך, אדוני היושב ראש, להגיד להם: בבקשה.
דב חנין: אתם רוצים להביא את זה לוועדת השרים לענייני חקיקה?
דב חנין: תביאו את זה לוועדת השרים לענייני חקיקה.
דב חנין: אני משוכנע, אגב, מתוך שיחות מאוד ראשוניות שהיו לי עם שרים.
דב חנין: אמנם, אתה יודע, זה עוד לא הגיע - - -.
דב חנין: אני מדבר עם שרים בממשלה.
דב חנין: אני מתרשם מהם שיש נכונות ופתיחות לעניין של הגנה על בעלי חיים, ויש גם נכונות ופתיחות להבנה שאם זה ייתקע בש"ג או ברמה של התאגיד, אנחנו בעצם מסתובבים מסביב - - -
יעקב מרגי: תן לתפוס משהו ביד ונתקדם.
יעקב מרגי: מבטיח.
יעקב מרגי: הנה אני אומר לכם: כנסו לכוננות ספיגה.
יעקב מרגי: אחריות נושאי משרה – תהיה.
יעקב מרגי: זה עניין של זמן.
יעקב מרגי: תהיה.
יעקב מרגי: ואני אומר לכם: אני אופטימי, כמו חבר הכנסת דב חנין, לפני התקנות שלכם.
<איתמר גלבפיש: יש אחריות של נושאי משרה.
דב חנין: אתה יודע, אדוני, בנושאים כאלה נאמר פעם שהאויב הכי גדול של הטוב זה הכאילו.
דב חנין: אני רוצה להציע נוסח.
יעקב מרגי: תציע.
דב חנין: אני רוצה להציע נוסח שלדעתי מייצר את האיזון המתאים בין הרצון של משרד המשפטים ליצור איזושהי מגבלה לגבולות האחריות, וליצור מצב שבו נושא המשרה בתאגיד משתחרר מאחריותו.
דב חנין: זאת אומרת שהוא עושה את מה שמוטל עליו.
דב חנין: הרעיון הוא בעצם דו-קומתי.
דב חנין: רמה אחת: לקבוע שהאחריות לא תהיה אחריות מוחלטת.
דב חנין: אגב, זו אמירה - - -
<איתמר גלבפיש: לא - - -
דב חנין: אתה אומר "לא" כי?
<איתמר גלבפיש: אני אומר לא כי האחריות היא לא מוחלטת.
דב חנין: אדוני נציג משרד המשפטים?
<איתמר גלבפיש: אני פשוט, תוך כדי, מנסה להבין את המודל הזה - - -
דב חנין: אז בוא אני אשכיל אותך, לצורך הדיון שלנו: אנחנו, בעבירות סביבתיות, בשנים האחרונות, התקדמנו להטלת אחריות מוחלטת.
דב חנין: אחריות מוחלטת.
דב חנין: שלא מעניין אותי מה היסוד הנפשי.
דב חנין: אני אומר: עשית את המעשה, נוצר נזק – נוצרה האחריות.
דב חנין: אני בנושא הזה, מכיוון שאני רוצה ללכת לקראת משרד המשפטים, אני מציע שאנחנו לא נקבע אחריות מוחלטת, אלא רמה שהיא רמה של רשלנות.
דב חנין: זאת אומרת, אם מישהו מוכיח שהוא לא נהג ברשלנות, לא תחול עליו האחריות התאגידית.
דב חנין: אנחנו בעצם קובעים רמה, מבחינת רמת האחריות, של יסוד נפשי של רשלנות - - -
יעקב מרגי: הוא גם לא יסכים איתך.
יעקב מרגי: גם נתת לו חומר למחשבה להתנגד להצעת החוק שאני רוצה - - -
דב חנין: לא, להיפך.
דב חנין: אני חושב שאני נתתי לו חומר למחשבה להבין כמה אנחנו הולכים לקראתו.
יעקב מרגי: אתם מוכנים לשקול את מה שהוא הציע?
דב חנין: רגע, אני רק רוצה להקריא את הנוסח, כדי שהנוסח יהיה ברור.
דב חנין: הנוסח הוא בעצם הצעה של סעיף 17ב, והוא אומר כך.
דב חנין: הסעיף כולל שלושה סעיפי משנה.
דב חנין: סעיף המשנה הראשון אומר: נושא משרה בתאגיד שעיסוקו בבעלי חיים, חייב לפקח ולעשות ככל שניתן באופן סביר למניעת ביצוע עבירות לפי חוק זה בידי התאגיד או בידי עובד מעובדי התאגיד במסגרת עבודתו עבור התאגיד.
דב חנין: ואז – המפר הוראה זו, דינו קנס כאמור בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין.
דב חנין: פה אנחנו קובעים חובת פיקוח.
דב חנין: חובת פיקוח ועשייה ככל שניתן באופן סביר למניעת ביצוע העבירות.
דב חנין: סעיף (ב): נעברה עבירה לפי חוק זה בידי תאגיד או בידי עובד מעובדיו במסגרת עבודתו עבור התאגיד, חזקה היא כי נושא המשרה בתאגיד הפר את חובתו לפי סעיפים קטנים (א) או (ב), אלא אם כן הוכיח כי פעל ללא רשלנות כדי למלא את חובתו.
דב חנין: כאן יש לנו את העיקרון שאומר שיש חזקה.
דב חנין: אם נעשתה עבירה, ישנה חזקה שהוא הפרק את החובה שלו.
דב חנין: אגב, החזקה הזו היא חזקה מאוד טבעית ומסתברת, אבל הוא יכול להפוך אותה.
דב חנין: אם הוא מראה שהוא עשה באופן - - -
יעקב מרגי: אפילו שאני לא משפטן – הבנתי את זה.
דב חנין: והסעיף השלישי אומר: בסעיף זה, נושא משרה הוא מנהל פעיל בתאגיד, שותף למעט שותף מוגבל או אדם האחראי מטעם התאגיד על התחום שבו נעברה העבירה.
דב חנין: ופה ההגדרה של נושא המשרה היא – ושוב, הליכה לקראת משרד המשפטים – היא הגדרה צרה באופן יחסי.
דב חנין: אנחנו מדברים על מנהל פעיל.
דב חנין: אנחנו לא מדברים על כל בן אדם שנחשב למנהל.
דב חנין: לא מכניסים שותפים מוגבלים, אלא רק שותפים אמיתיים.
דב חנין: כלומר - - - הוא באמת נוסחת פשרה מאוד סבירה.
יעקב מרגי: משרד המשפטים.
<איתמר גלבפיש: ראשית, סליחה על הבירוקרטיה, אבל גם אם הייתי חושב שההצעה במקומה לא הייתי יכול לקבל אותה עכשיו, כי זה מודל שונה לחלוטין מכל המודלים שיש לנו היום בחקיקה הישראלית.
<איתמר גלבפיש: לכן לא הייתי יכול היום להגיד לחבר הכנסת: אני מסכים.
יעקב מרגי: אין מודל בחקיקה הישראלית?
<איתמר גלבפיש: אין מודל כזה בחקיקה.
<מירב ישראלי: אני לא בטוחה שזה כדאי.
<מירב ישראלי: אני לא בטוחה.
<מירב ישראלי: לא מכירים.
יעקב מרגי: אומרים לי פה: יכול להיות שלא כדאי.
<מירב ישראלי: לא בטוחה שכדאי.
<מירב ישראלי: כי - - -
<איתמר גלבפיש: ובהקשר שאומרת היועצת המשפטית, הסעיף הקיים כיום מטיל על המנהל, כפי שגם אמר חבר הכנסת דב חנין, חובות רחבות יותר.
<איתמר גלבפיש: הוא חייב לעשות כל שניתן לעשות ולא כל שניתן באופן סביר.
<איתמר גלבפיש: והרף שהוא צריך להוכיח גם אחרי זה, אם משהו קרה, זה שהוא באמת עשה כל האמצעים שיש בידיו, ולא סטנדרט של רשלנות, שהוא סטנדרט נוח יותר למנהל.
<מירב ישראלי: יהיה הרבה יותר - - -
<איתמר גלבפיש: לכן אם אני עכשיו לוקח את המודל שמציע חבר הכנסת דב חנין, היכולת להוכיח אחריות של נושא משרה, בהקשר של החוק הזה ספציפית, על כל שאר התחומים - - -
יעקב מרגי: יותר קל ממה שהוא הציע?
<איתמר גלבפיש: תהיה הרבה יותר קשה.
<איתמר גלבפיש: יהיה לתביעה הרבה יותר קשה להוכיח ולהטיל אחריות על נושא משרה בכל שאר התחומים שאנחנו מדברים עליהם, ולכן שכרכם ייצא בהפסדכם.
יעקב מרגי: אתה אמרת: נתלה את הווילונות - - - ואמרת: האויב של הטוב זה הטוב מאוד.
דב חנין: לא, לא, לא, יש פה אי הבנה.
דב חנין: אנחנו מדברים, בסעיף שאני מציע, על כל אותם דברים שהיום אינם נכללים באחריות התאגידית.
דב חנין: על מה שנמצא באחריות התאגידית לא צריך לשנות.
דב חנין: אנחנו בסדר.
דב חנין: אנחנו בסדר עם הנוסח שלכם.
<איתמר גלבפיש: באחריות של חובת הפיקוח.
<איתמר גלבפיש: לא בחוק של התאגידית.
דב חנין: באחריות נושא המשרה.
דב חנין: מה שיש בנוסח שלכם אנחנו שלמים.
דב חנין: אנחנו מציעים, לדברים שאתם לא מסכימים, לייצר את קומת הביניים הזו.
דב חנין: וזה נכון שזו קומת ביניים.
דב חנין: בצדק אמר נציג משרד המשפטים שהרמה שאנחנו דורשים, שאני מציע, היא רמה מאוד-מאוד גבוהה של הוכחה.
דב חנין: לכן אני לא רואה שום סיבה למה הם לא צריכים להיענות לזה.
דב חנין: אני חושב שמכל מה שאמרת, אני חושב - - -
תמר זנדברג: אני רגע רק רוצה להבין, שאלת הבהרה: סלע המחלוקת, למיטב הבנתי – תקנו אותי, גם חבר הכנסת דב חנין, עורך הדין יוסי וולפסון ועורך הדין איתמר גלבפיש – אנחנו מדברים על סעיפים 2א ו-2א(1), נכון?
תמר זנדברג: זה בעצם העבירות החדשות שהחוק הזה מוסיף.
תמר זנדברג: שאנחנו מבקשים להחיל עליהם אחריות לנושא משרה.
תמר זנדברג: אוקיי?
תמר זנדברג: עכשיו, איזו רמה של אחריות בסעיפים האלה?
תמר זנדברג: כי כרגע, הנוסח הקיים מוציא את הסעיפים האלה בכלל מאחריות, ואתם אומרים: נבוא עוד תשעה חודשים.
תמר זנדברג: עוד, לא יודעת מה.
תמר זנדברג: אנחנו, ברשותכם, סקפטיים.
תמר זנדברג: אנחנו לא יודעים.
תמר זנדברג: קנסות זה דבר שמתפזר.
תמר זנדברג: אנחנו לא רוצים.
תמר זנדברג: אנחנו - - - עכשיו, איזו רמה של אחריות אנחנו יכולים להגיע אליה בסעיפים האלה שנוכל להחיל עכשיו, עכשיו, כשהחוק עובר, שהיא לא תפחית משום מקום אחר ולא תפחית את מה שכבר השגנו ולא מסעיפים אחרים בחוק הזה?
תמר זנדברג: אבל אם אנחנו נתקדם עם מה שאתה אומר, יש לנו שני סעיפים שהם לגמרי מחוץ לאחריות.
תמר זנדברג: וזה אנחנו לא רוצים.
תמר זנדברג: אנחנו לא מסכימים להוציא מכאן את החוק הזה בצורה הזו.
<איתמר גלבפיש: אני אתן את הנאום הכולל - - -
יעקב מרגי: לא, לא, לא, אין מה לחזור.
תמר זנדברג: ספציפית לזה.
<איתמר גלבפיש: כי זה כל הנושא.
תמר זנדברג: אנחנו ממש מתחדדים.
תמר זנדברג: מה אפשר לצאת לסעיפים האלה?
יעקב מרגי: להוסיף?
<אביגיל סון פלדמן: עורכת הדין אביגיל סון פלדמן, משרד המשפטים.
<אביגיל סון פלדמן: מה שחשוב להבין, הבעיה פה היא לא בסעיף של נושא משרה.
<אביגיל סון פלדמן: הסעיף של חובת הפיקוח זה סעיף שקיים בהרבה מאוד חוקים.
<אביגיל סון פלדמן: זה מודל קיים.
<אביגיל סון פלדמן: ההיקף של האחריות זאת לא הבעיה.
<אביגיל סון פלדמן: השאלה היא: ביחס לאיזה עבירות מטילים את - - -?
<אביגיל סון פלדמן: המודל הזה מתאים לעבירות של רגולציה.
<אביגיל סון פלדמן: הוא לא מתאים לעבירה כמו עבירת ההתעללות שהיא עבירה כללית, מוסרית, של גרימת סבל.
<אביגיל סון פלדמן: היא לא - - - שום התנהגות.
<אביגיל סון פלדמן: בדיוק בגלל זה הפנינו לתוספת ולעבירות קונקרטיות, מפני שאפשר יהיה - - -
תמר זנדברג: אבל שוב, הם מחזירים אותנו להתחלה.
יעקב מרגי: חברת הכנסת תמר זנדברג, מיצינו את הנושא.
יעקב מרגי: בבקשה, אנחנו חוזרים.
<מירב ישראלי: טוב, אנחנו הקראנו את כל החוק.
<מירב ישראלי: יש כמה נקודות שנותרו, שצריך לסגור אותן.
<מירב ישראלי: אז אני לא מקריאה את הכול, אני רק מפנה - - - אוקיי.
<מירב ישראלי: אז סעיף 9 לחוק המתקן – הוספת סעיף 8א.
<מירב ישראלי: הייתה אי הסכמה לגבי המילים "סבל חמור", שבעצם, אם אני הבנתי נכון את הבעיה של הארגונים איתה, זה שזה נותן איזשהו משהו אובייקטיבי שאולי בית המשפט יחליט שהוא לא יתקיים.
<מירב ישראלי: לכן, בעצם, החזרנו את זה – זו הצעה שלנו – החזרנו את זה לשיקול הדעת של הממונה.
<מירב ישראלי: יש פה הצעה: במקום המילה חמור; הוא נתון לסבל שהממונה השתכנע שמידתו והמשכו מצדיקים את המתתו, והבעלים או המחזיק לא נענו לדרישות הממונה.
<מירב ישראלי: מקובל?
יעקב מרגי: המשרדים.
<מירב ישראלי: הנושא הבא: תיקון סעיף 9 לחוק העיקרי.
<מירב ישראלי: היו פה כל מיני הערות, גם בעקבות השיחה שלנו עם משרד החקלאות ופיתוח הכפר.
<מירב ישראלי: בנוסף לזה שניתנת הודעה למחזיק על ידי מי שתפס את בעל החיים, תינתן הודעה גם לממונה.
<מירב ישראלי: וככה לממונה תהיה לו תמונה כללית על הדבר הזה.
<מירב ישראלי: זה לגבי סעיף 9.
<מירב ישראלי: הלאה.
<מירב ישראלי: בתיקון סעיף 11 – זה סעיף 13 לחוק המתקן – למעשה מבירור עם משרד המשפטים התברר - - -
תמר זנדברג: רק שנבין מה קורה פה כרגע: הקואליציה מגייסת בשביל לא להטיל אחריות על נושא משרה?
תמר זנדברג: בשביל זה הביאו אתכם לפה, חבר הכנסת ינון מגל, מיקי זוהר, תמי פלוסקוב?
תמר זנדברג: מה נהיה?
יעקב מרגי: תגידי, חבר הכנסת תמר זנדברג, מתי נחתת?
תמר זנדברג: אני נחתתי כרגע.
תמר זנדברג: זה חדש לי, דבר כזה.
יעקב מרגי: הקואליציה מגייסת רוב להעביר את החוק הטוב הזה.
יעקב מרגי: נכון שהוא לא מושלם, אבל נעביר אותו.
יעקב מרגי: כי בהיעדרו, אנחנו מסבים סבל וצער.
תמר זנדברג: אז לא.
יעקב מרגי: אז לדעתך.
תמר זנדברג: כל אחד אומר את דעתו בלבד.
<מירב ישראלי: סעיף 13 לחוק המתקן: רצו להוריד פה עניין מסוים להוראות מינהל והסתבר שאי אפשר וצריך להשאיר את זה ברמה של תקנות.
<מירב ישראלי: לכן, אנחנו מוחקים את הסעיף הזה.
יעקב מרגי: אני לא שומע הערות, זה הסכמות.
<אפרת ורד: כן, כן, הסכמות.
<יוסי וולפסון: מדובר בקביעת ההוצאות - - - לתקנות?
<מירב ישראלי: אז מה שמסתבר זה שמשרד המשפטים סבור שזאת תקנה בת פועל תחיקתי ולכן אי אפשר להוריד את זה להוראות מינהל, וזה ייקבע ברמה של תקנות.
<מירב ישראלי: אז אנחנו מורידים את הסעיף הזה.
<יונתן שפיגל: היועצת המשפטית מירב ישראלי, זה לא היה - - - בהוראות?
<יונתן שפיגל: זאת אומרת, לא היו תקנות לעניין הזה.
<יונתן שפיגל: מה היה בזמן הביניים?
<מירב ישראלי: אז מה שקיים קיים - - -
<יונתן שפיגל: לא קיים כלום.
<יונתן שפיגל: מה קיים?
<יונתן שפיגל: - - -
<קריאה: מה שקיים קיים.
<יונתן שפיגל: אז יבוא מישהו עכשיו ויגיד: אתם לא יכולים להטיל עליי אגרות כי לא פרסמתם.
<יונתן שפיגל: מביא את הפרוטוקול של הוועדה ויגיד: אתם צריכים לפרסם.
<יונתן שפיגל: למשרד החקלאות ופיתוח הכפר לוקח 15 שנה בממוצע לפרסם תקנות.
<יונתן שפיגל: אתם לא יכולים לחייב אותי בכלום.
<מירב ישראלי: עורך הדין יונתן שפיגל, זו הוראה שכבר קיימת בחוק.
<מירב ישראלי: במקום "קבע" עשינו "הורה".
<מירב ישראלי: זה הכול.
<מירב ישראלי: ה"הורה" קיים בחוק.
<מירב ישראלי: אנחנו לא משנים שום דבר.
<מירב ישראלי: תסתכל על הסעיף.
<רועי גרין: נדמה לי שיש הוראת יועץ משפטי לממשלה בשאלה מה מהווה הוראה בת פועל תחיקתי.
<רועי גרין: אולי אפשר יהיה לקבל איזשהו נימוק למה - - - הוראה בת פועל תחיקתי?
יעקב מרגי: את רוצה להתייחס להערה שלו?
<אפרת ורד: אני אומרת שאנחנו נשאיר את התיקון ונעשה בדיקה נוספת של - - -
<מירב ישראלי: זה לא ישנה.
<מירב ישראלי: אם משרד המשפטים סבור שזה - - -
<אפרת ורד: נשאיר את התיקון שביקשנו ונעשה בדיקה נוספת של הנושא.
<מירב ישראלי: זה לא משנה את המצב.
<מירב ישראלי: בעמוד 7, פסקה 2 – יש פה הערה של הארגונים שלא הייתה עליה הסכמה: במקום "ובלבד שלא חלפה יותר משנה מיום מתן תעודת הבעלות" יבוא "חצי שנה".
<מירב ישראלי: זה ההחזרה של בעל חיים.
<מירב ישראלי: השארנו את זה.
<מירב ישראלי: צריך עיון.
איציק שמולי: רגע, אבל אולי תגידו על זה חצי משפט לטובת - - -?
<מירב ישראלי: עורך הדין יוסי וולפסון, אתה רוצה להסביר?
<יוסי וולפסון: בעניין של משך הזמן שבעל חיים מסתגל למקום חדש, אחרי שנה שהוא כבר במקום חדש להחזיר אותו שוב למקום קודם זה דאבל טראומה מבחינת בעל החיים.
<יוסי וולפסון: ולכן אנחנו חושבים שלהגביל את זה לחצי שנה זה הרבה יותר נכון מבחינת האיזון בין בן האדם שקיבל בעל חיים לרשותו ובעל החיים שהסתגל למקום חדש, לבין אותו בעלים קודם שממנו בעל החיים נלקח.
יעקב מרגי: משרדים, זה קריטי?
<דגנית בן דב: לגבי בעלי החיים, ההבדל, בדרך כלל, בין חצי שנה לשנה הוא לא משמעותי.
<דגנית בן דב: ההתעללות פה היא בשני הצדדים של הבעלות: אלה שקיבלו את בעל החיים ו/או אלה שמהם הוא הוחרם.
<דגנית בן דב: והחשש שעלה תוך כדי הכתיבה של הסעיף הזה היה הימשכות ההליכים המשפטיים בארץ.
<דגנית בן דב: ובהחלט יכול להיות שהדיון המשפטי יימשך יותר מחצי שנה וזה ייצור בעיה.
יעקב מרגי: הקביעה היא מדעית?
<דגנית בן דב: ההחלטה שאצלנו, לגבי שנה ולא חצי שנה, התבססה על משך הליכים משפטיים, שהרבה פעמים נמשכים יותר מחצי שנה.
<דגנית בן דב: הדיון המשפטי עצמו.
<דגנית בן דב: ולכן נקבעה שנה.
יעקב מרגי: אני מקבל את הנימוק האחרון שלך.
יעקב מרגי: אני יכול להתבסס עליו יותר.
<מירב ישראלי: אז נשאר שנה.
יעקב מרגי: שנה.
<מירב ישראלי: הדבר הבא זה בעמוד 8 למעלה, פסקה אחת.
<מירב ישראלי: זה נושא של רמת הענישה.
<מירב ישראלי: אם אני מבינה, העמדה האחרונה שלכם זה חמש השנים.
<מירב ישראלי: זה מה שקיבלתי אתמול.
<יוסי וולפסון: אנחנו מבקשים שההוראה, בדומה להצעת החוק של 80 חברי כנסת שביקשו להעלות את רמת הענישה על סעיף 2א, ואליו צריך להוסיף גם את סעיף 2א(1), משלוש שנים לחמש שנים.
<יוסי וולפסון: רמת הענישה, לא עולה באמת.
<יוסי וולפסון: 80 חברי כנסת.
<יוסי וולפסון: זאת אומרת, כמעט כל חבר כנסת שיכול לחתום על הצעת החוק הזו נמצא - - -
יעקב מרגי: מישהו פה, מהמשפטנים, יכול לתת לנו רקע היסטורי, אם את השלוש שנים מיצינו?
יעקב מרגי: השופטים מיצו אותן?
<אביגיל סון פלדמן: לא, לא, ממש לא.
<אביגיל סון פלדמן: היום מנסים להגיע לעונשי מאסר בפועל בכלל.
יעקב מרגי: גם בפועל עדיין לא הגענו לזה.
<אביגיל סון פלדמן: זו כרגע המגמה.
<אביגיל סון פלדמן: מונתה מישהי בפרקליטות שמרכזת את כל גורמי האכיפה של החוק הזה.
<אביגיל סון פלדמן: יש הנחיות של היועץ שצריך לדרוש מהשר בפועל, אלא אם כן הוא אישר אחרת, והסדרי טיעון דורשים אישור של גורם בכיר.
<אביגיל סון פלדמן: יש מהלך שלם שנועד להחמיר את הענישה שמוטלת.
<אביגיל סון פלדמן: ממש לא קרובים, לא מתקרבים בכלל לשלוש שנים.
<אביגיל סון פלדמן: וצריך גם להבין שעבירת ההתעללות, כפי שהיא פורשה; למרות שהמינוח שלה נשמע מאוד-מאוד חריף; כפי שהיא פורשה בפסיקה היא כוללת כל גרימת סבל שלא לצורך: גם אם הוא פיזי, גם אם הוא נפשי, לכל בעל חיים.
<אביגיל סון פלדמן: ולכן זו עבירה מאוד רחבה.
<אביגיל סון פלדמן: היא יכולה לחול על הרבה-הרבה מאוד - - -, ולכן את עבירת ההתעללות הבסיסית אנחנו רוצים להשאיר בענישה הקיימת, שגם ממילא לא מוצתה.
<אביגיל סון פלדמן: עוד לא מוצתה בבתי המשפט.
<אביגיל סון פלדמן: אנחנו חשבנו שיש מקרים יותר חמורים שהיום נכללים בעבירת ההתעללות, אבל יש מקום לאבחן אותם, שאלה המקרים החמורים, של גרימת סבל חמור בכוונה.
<אביגיל סון פלדמן: ראוי שהם יהיו בחומרה חמורה יותר, - - - מדרג של ארבע שנים.
יעקב מרגי: ואני קטונתי מלהורות לשופטים מה לפסוק ואיך לפסוק, אבל אני מקווה שהם יקראו את הפרוטוקולים של הדיון הזה.
יעקב מרגי: אוקיי, אנחנו מתקדמים.
<יונתן שפיגל: אז מה הנוסח שנשאר, אדוני?
<מירב ישראלי: אם תוגש הסתייגות, נצביע על ההסתייגות.
<מירב ישראלי: פשוט.
איציק שמולי: אני אגיד לפרוטוקול: אני מגיש על זה הסתייגות, כמובן.
איציק שמולי: זה מה שאומרת הצעת החוק שלי.
<מירב ישראלי: על החמש שנים – סעיף 2א, וסעיף 2א(1).
איציק שמולי: אני מוכן שזה יהיה חמש שנים לפי ההוראה שאמרה כרגע נציגת משרד המשפטים: רק בנסיבות של עבירות מחמירות, קראת לזה?
איציק שמולי: בנסיבות מחמירות?
<מירב ישראלי: חמש שנים.
תמר זנדברג: אני רק רוצה להגיד לפרוטוקול: יש פה מצב יוצא דופן שחבר כנסת מגיש הסתייגות כדי להחזיר את החוק שלו למה שהוא היה.
יעקב מרגי: הבנתי את התמיהה שלך עוד מקודם על הגיוס שלי.
תמר זנדברג: רק לפרוטוקול, שנבין מה קורה פה.
יעקב מרגי: חבר הכנסת תמר זנדברג, אני מזדהה עם התהייה שלך.
<מירב ישראלי: זה מוזג לתוך הממשלתית.
<מירב ישראלי: הגענו לסעיף 17(ב) – הנושא של אחריות נושא משרה.
<מירב ישראלי: אז עמדת הממשלה היא כאמור שהחסר העיקרי הוא בנושא של השחיטה בבתי המטבחיים.
<מירב ישראלי: אז ממה שדובר כאן כרגע, מאחורי הקלעים, הבנתי שהעמדה האחרונה היא שהתקנות – הם מוכנים להביא אותן תוך תשעה חודשים.
<מירב ישראלי: רק תגידו לי עוד פעם את הנושא של התקנות.
<דגנית בן דב: הנושא של הסדרת תנאי החזקה וטיפול בבעלי חיים בבתי מטבחיים ובתי נחירה.
יעקב מרגי: תשכילי אותנו מה זה בתי נחירה.
<דגנית בן דב: לחזירים.
<רונן בר: כלומר, זה בלי משחטות.
<רונן בר: בלי משחטות.
<רונן בר: כי הרוב זה משחטות.
<רונן בר: רוב המקומות זה משחטות - - -
<דגנית בן דב: מכיוון שתקנות צער בעלי חיים (הובלת עופות) חלות עד להוצאת העופות מהכלוב, והעופות מוצאים מהכלוב ישירות לשוחט, אנחנו מדברים על פרק זמן קצר, שכמו שראינו בחלק מהתחקירים – גם בו יכולות להיות בעיות.
<דגנית בן דב: אבל להתחייב עכשיו גם על תקנות לגבי בתי מטבחיים וגם לגבי משחטות, פשוט יאריך את זה בצורה משמעותית.
<דגנית בן דב: כמו שאומרים: פרה-פרה.
יעקב מרגי: ההבהרה במקום.
<רונן בר: - - - אולי לפרק זמן יותר ארוך - - -
<מירב ישראלי: אז מה שאנחנו נעשה כדי להבטיח את זה: אנחנו בעצם נקבע חובה להביא את התקנות האלה בחוק.
<מירב ישראלי: תקנות ראשונות לאישור הוועדה תוך תשעה חודשים כדי שזה יהיה בחוק.
<מירב ישראלי: ואז, ברגע שהתקנות יובאו, זה יובא ביחד עם צו של תוספת.
<מירב ישראלי: תוספת לתוספת.
<יונתן שפיגל: סליחה.
<יונתן שפיגל: ואם הם לא יובאו, יש איזשהו - - -?
<מירב ישראלי: אתם יכולים להגיש בג"ץ ותהיה לכם עמדה יותר חזקה, נגיד כך.
<מירב ישראלי: אתה יודע מה אני חושבת על תקנות ראשונות, אבל זה - - -
<יונתן שפיגל: - - - שזה ייכנס לתוקף, למה לא?
<מירב ישראלי: לא, אין דבר כזה.
<מירב ישראלי: לא יהיה נוסח.
<יונתן שפיגל: הנוסח - - -
<מירב ישראלי: איזה נוסח?
<יונתן שפיגל: בסדר.
<מירב ישראלי: על תנאי?
<מירב ישראלי: אתה מכיר מנגנון חקיקתי כזה?
<מירב ישראלי: תקנות ראשונות לאישור תוך תשעה חודשים מיום פרסום החוק.
<מירב ישראלי: אז זה לגבי הנושא של אחריות נושא משרה, כרגע, מה שהוסכם.
<יוסי וולפסון: היועצת המשפטית מירב ישראלי, נדמה לי שלא חזרנו לסעיף 4.
<מירב ישראלי: חשבתי שהסכמנו על זה.
<יוסי וולפסון: הסכמנו על זה?
<מירב ישראלי: מה שכתוב כאן זה מוסכם.
<מירב ישראלי: זה דברים שכבר סיכמנו בישיבות קודמות.
<ג'ריס גנטוס: היועצת המשפטית מירב ישראלי, אם אפשר להגיד משהו קטן: בתיקון של סעיף 4 יש טעות סופר בנוסח של - - -.
<ג'ריס גנטוס: סעיף 4 – ההוספה של סעיף 2א1(ב): המילים "- - - כמפורט להלן - - -" צריך למחוק אותן, מאחר שנמחקה כל הרשימה למטה.
<יוסי וולפסון: היועצת המשפטית מירב ישראלי, לגבי העבירות בתוספת, אני בינתיים הספקתי לפתוח את תקנות החזקת בעלי חיים, ולא ברור לי למה תקנה 12 לא כלולה.
<יוסי וולפסון: אולי יש לזה הסבר.
<מירב ישראלי: אז תבדקו את זה רגע, ובינתיים אני מקריאה את התקנות שאנחנו מכניסים לתוספת בעגלים ובמופעים.
<מירב ישראלי: עגלים: 2, 3, 4, 5, 6, 7ב, 8א ו-9.
<מירב ישראלי: זה בעגלים.
<מירב ישראלי: מופעים: 2. זהו, מבחינתנו.
<מירב ישראלי: עכשיו, אני קיבלתי שתי הסתייגויות: אחת של חבר הכנסת דב חנין ועוד חברי כנסת, והשנייה זה מה שחבר הכנסת - - -
<יונתן שפיגל: יש גם את תיקון סעיף 18א, שהבנתי שעדיין לא - - -
<מירב ישראלי: רגע.
<מירב ישראלי: מה זה סעיף 18א?
<יונתן שפיגל: להוסיף את החוק להגנת חיית הבר.
<מירב ישראלי: הוספנו.
<מירב ישראלי: מה שנמצא שם בתיקון הוא מוסכם.
<ג'ריס גנטוס: תקנה 12 לא נוספה לתקנות כי היא ממילא אחריות אישית של נושא המשרה.
<ג'ריס גנטוס: היא אחריות של האחראי על המתקן, וזה סעיף - - -
<יוסי וולפסון: אבל האחראי על המתקן לא בהכרח - - - על נושא המשרה - - -
<ג'ריס גנטוס: הוא מוגדר כבעל מתקן - - -
<יוסי וולפסון: אבל אם - - - תראה - - -
<איתמר גלבפיש: תסתכל על הגדרת אחראי.
<יוסי וולפסון: אני מכיר את הגדרת אחראי.
<יוסי וולפסון: כתבתי את הגדרת אחראי.
<יוסי וולפסון: היא לא בהכרח נושא משרה בתאגיד.
יעקב מרגי: טוב, אנחנו מצביעים על ההסתייגות של קבוצת חברי כנסת - - -
<מירב ישראלי: ההסתייגות היא כפי שחבר הכנסת דב חנין ציין קודם לכן: סעיף 17ב יישאר כמו שהוא נמצא כרגע, וייווסף סעיף 17ג, שבעצם יתייחס רק לעבירות לפי סעיף 2(א) וסעיף 2א1.
<מירב ישראלי: כאשר לגבי העבירות האלה יהיה מה שחבר הכנסת דב חנין הקריא, אני אגיד רק בקיצור: נושא המשרה יהיה אחראי רק על מה שעשה עובד מעובדי התאגיד במסגרת עבודתו עבור התאגיד.
<מירב ישראלי: הקנס יהיה – סעיף 61א(3) לחוק העונשין.
<מירב ישראלי: ואם נעברה עבירה כנ"ל, חזקה כי נושא המשרה בתאגיד הפר את חובתו לפי הסעיפים (א) ו-(ב).
<מירב ישראלי: אלא אם כן הוכיח כי פעל ללא רשלנות כדי למלא את חובתו.
<מירב ישראלי: וההגדרה של נושא משרה היא אותה הגדרה.
<מירב ישראלי: זאת ההסתייגות.
<מירב ישראלי: תוספת של סעיף 17ג.
יעקב מרגי: אנחנו מצביעים, קודם כל, על ההסתייגות כפי שהוקראה.
<מירב ישראלי: אני שוב אומרת: יש שתי הסתייגויות.
<מירב ישראלי: הסתייגות אחת היא לתוספת לסעיף אחריות נושא משרה, שזה מה שהקראתי עכשיו.
<מירב ישראלי: הסתייגות נוספת היא להחמרת הענישה, שתיכף נצביע עליה.
יעקב מרגי: טוב, מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת?
יעקב מרגי: הצבעה בעד ההסתייגות – 3 נגד – 5 נמנעים – אין ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת בבקשה להוספת סעיף 17ג להצעת חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (תיקון מס' 13), התשע"ה-2015, לא נתקבלה.
יעקב מרגי: ועכשיו אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חבר הכנסת איציק שמולי.
איציק שמולי: אני רוצה לתקן את ההסתייגות ולחזור לנוסח המקורי של ארבע שנים על הכול.
איציק שמולי: הנוסח אמר חמש שנים, אני אומר ארבע שנים.
<מירב ישראלי: זה על סעיפים 2(א) ו-2א1.
<מירב ישראלי: זה מה שהייתה ההצעה.
<מירב ישראלי: אז אני אגיד עוד פעם: ההצבעה היא על החמרת הענישה לארבע שנים על סעיפים 2(א) ו-2א1.
יעקב מרגי: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת איציק שמולי כפי שהוצגה?
יעקב מרגי: הצבעה בעד ההסתייגות – 3 נגד – 5 נמנעים – אין ההסתייגות של חבר הכנסת איציק שמולי בסעיף 18 להצעת חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (תיקון מס' 13), התשע"ה-2015, לא נתקבלה.
יעקב מרגי: שלושה חברי כנסת בעד ההסתייגות, חמישה חברי כנסת נגד ההסתייגות ואין נמנעים.
יעקב מרגי: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין כפי שהוצגה?
יעקב מרגי: הצבעה בעד ההסתייגות – 3 נגד – 6 נמנעים – אין ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין בסעיף 18 להצעת חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (תיקון מס' 13), התשע"ה-2015, לא נתקבלה.
יעקב מרגי: ועכשיו אנחנו מצביעים על החוק בכלל, כנוסחו, עם כל התיקונים ועם כל ההבנות.
יעקב מרגי: מי בעד החוק כפי שהוצג?
יעקב מרגי: הצבעה בעד – 7 נגד – אין נמנעים – 2 הצעת חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (תיקון מס' 13), התשע"ה-2015, נתקבלה.
יעקב מרגי: שבעה חברי כנסת.
יעקב מרגי: אין מתנגדים.
יעקב מרגי: שני חברי כנסת נמנעים.
יעקב מרגי: וכפי שהתחייבתי, אנחנו נמשיך לעבוד על החמרת הענישה.
יעקב מרגי: היום ה-22 ביולי 2015, ו' באב התשע"ה.
יעקב מרגי: הנושא שעל סדר היום הוא ישיבה לציון חמישים שנים לאגודת ניצן.
יעקב מרגי: בדרך כלל השולחן הזה מארח דיונים מאוד נוקבים.
יעקב מרגי: יש מי שאומר ששולחן ועדות הכנסת זה כמו שולחן חדר הניתוחים ואף אחד לא אוהב להיות על שולחן הניתוחים.
יעקב מרגי: היום הוצאתם אותנו קצת מהשגרה.
יעקב מרגי: תפקידה של הכנסת הוא לבקר ולפקח את הרשות המבצעת, את הממשלה, אבל לעתים קרובות אנחנו מציינים ימים מיוחדים והיום הזה הוא יום מיוחד במיוחד.
יעקב מרגי: מאז כוננה הוועדה לפני קצת מעל חודש, מספר הפרוטוקול היום הוא 35, כך שאתם יכולים להבין כמה דיונים מתקיימים בממוצע ביום עבודת כנסת כאשר חלק גדול מהדיונים – בקדנציה הזאת זה הקו המאפיין בוועדה – עבור אותם ילדים שכולנו רוצים להביא אותם לקו הזינוק, לעמדה שווה, לתת להם את ההזדמנות השווה ולא משנה מי הילד, מהיכן הוא, מה חושבים הוריו, במה הוריו מאמינים.
יעקב מרגי: אנחנו עומדים על כך בתוקף בוועדה.
יעקב מרגי: אתמול התקיים דיון ראשון בסדרת דיונים שיהיו על כל נושא החינוך המיוחד במערכת החינוך במדינת ישראל.
יעקב מרגי: זה היה דיון ראשון בסדרה בהשתתפותה של השופטת בדימוס דליה דורנר שעמדה בראש ועדה.
יעקב מרגי: אין מקום יותר טוב מלציין היום חמישים שנים לאגודת ניצן מאשר בוועדת החינוך של הכנסת.
יעקב מרגי: מערכת החינוך בישראל משלבת ידיים יחד עם כל הגופים החשובים שעושים זאת בצורה וולנטרית ואגודת ניצן היא אחת מהם , אגודה שבאה לסייע לאותם ילדים עם צרכים כאלה ואחרים.
יעקב מרגי: אנחנו אומרים תודה מראש וגם נודה בסוף הדיון עת נסכם ונאמר תודה גם ליושבת ראש האגודה עפרה אלול, למנכ"לית, למתנדבים הרבים ברחבי הארץ ובכלל למשפחת ניצן.
יעקב מרגי: אני מקדם בברכה את חברת הכנסת נורית קורן שאף היא משלבת ידיים אתנו ואחת המתמידות בכל הנושאים שקשורים לחינוך המיוחד לילדים עם צרכים מיוחדים.
יעקב מרגי: אנחנו נפתח את הדיון עם מספר דוברים וננסה לעמוד מקרוב גם על העשייה של אגודת ניצן ותרומתה לחברו.
יעקב מרגי: נשמע את המתנדבים והמתנדבות וכל העושים במלאכה ובסוף נראה אם אנחנו יכולים להשתתף בעשייה הברוכה שלכם ולתרום לה.
יעקב מרגי: אני תמיד אומר בכל תפקידיי, הן כחבר כנסת והן כשר, כאשר היו מתחננים ומבקשים מאתנו לבוא לחנוך, לפתוח ולבקר, אני אומר שבארמית יש מושג שאומר נעמה דכיסופא.
יעקב מרגי: יש לחם בושה.
יעקב מרגי: העני, כשהוא מקבל פרוסה ממישהו, הוא מתבייש.
יעקב מרגי: כשהיו מזמינים אותי כשר או כחבר כנסת לפעילויות חשובות של אגודות כמו ניצן ואחרות, אני כריבון מרגיש נעמה דכיסופא.
יעקב מרגי: כי לכאורה מי היה צריך לקיים את הפעילות הזאת?
יעקב מרגי: הריבון, הממשלה, אבל יש סדרי עדיפויות, אתגרים וגם הממשלה לא יכולה להגיע לכל מקום ולכל נקודה.
יעקב מרגי: מזלנו והתודה והברכה לכך שיש אגודות חשובות כמו ניצן.
יעקב מרגי: אני מבין שיש סרטון ולאחר מכן נתחיל לשמוע את הדוברים.
יעקב מרגי: אני חושב שהסרט פחות או יותר נתן לנו אפשרות לצלול לתוך הפריסה שלכם במגוון הנושאים.
יעקב מרגי: הצטרפה אלינו גם חברת הכנסת מירב בן ארי.
יעקב מרגי: חברות הכנסת הנוכחות הן המתמידות בישיבות הוועדה ושותפות שלי לעשייה.
יעקב מרגי: לא תמיד פוליטיקאי עובר להעביר סמכויות, אבל הן שותפות אתי בניהול הוועדה ואני סומך עליהן כאשר הן מנהלות דיונים עת אני במקומות אחרים.
יעקב מרגי: אך זה טבעי שהן יבואו לדיון כזה שבדרך כלל לא מופיע בעמודים הראשונים של התקשורת הכתובה והמשודרת כי יותר מעניינים הוויכוחים בוועדת הכלכלה ובוועדת הכספים.