GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<חמוטל בן-דור: אני יכולה להוסיף שאנחנו עכשיו במשא ומתן אינטנסיבי על הסכמי השכר במגזר הציבורי.
<חמוטל בן-דור: אין הסכם כבר מ-2013.
<חמוטל בן-דור: יהיו תוספות שכר.
<חמוטל בן-דור: כמובן, הפסיכולוגים ייהנו מתוספות השכר שחתמו במסגרת ההסכם שבימים אלה אנחנו מנהלים - - -
יעקב מרגי: א', את צודקת, ככה זה עובד.
יעקב מרגי: בחשבון פשוט – לא אלה שהלכו עם 740 נקודות בפסיכומטרי – כשאת מעלה לכולם כולם עולים באותו יחס שלא יהיה מי יודע מה, ועדיין השחיקה הולכת ומתמשכת מול הכלל.
יעקב מרגי: זה לא נותן לי מענה.
יעקב מרגי: את אומרת לי במילים אחרות שהפסיכולוגים יילקחו בחשבון במסגרת המשא ומתן על ההסכם הקיבוצי הכללי במשק.
<חמוטל בן-דור: בוודאי, הם חלק מהמגזר הציבורי.
יעקב מרגי: אין משהו ספציפי - - -
<חמוטל בן-דור: במסגרת דירוג המח"ר הם יכולים להיות מתועדפים, ולקבל יותר במסגרת הסתדרות המח"ר.
יעקב מרגי: אנחנו לא נכניס אותם.
יעקב מרגי: הם בקושי יודעים לדאוג לצרכים שלהם.
יעקב מרגי: הם ייאבקו בתוך דירוג המח"ר על לטרת הבשר שלהם.
<חמוטל בן-דור: הם מיוצגים - - -
יעקב מרגי: תודה, אני שמעתי.
<חגית מגן: אני רק רוצה להוסיף משהו שחשוב לי להוסיף לעובדים כאן.
<חגית מגן: נכון, מגיע לכם החזר מלא מהמעסיק עבור השתלמות מקצועית מובהקת שנערכת על-ידי הסתדרות הפסיכולוגים.
<חגית מגן: במידה שאתם לא מקבלים את זה, וזה לא על-פי חוק, אלא על-פי הסכם, יש לכם ועד עובדים.
<חגית מגן: אם הוועד לא נותן - -
יעקב מרגי: היה חשוב שייאמר.
<קריאה: קשקוש.
<חגית מגן: חשוב לי שיקבלו את השכר - - -
יעקב מרגי: אבל מה לעשות, חשוב לי גם לומר כדי לא לפספס משהו שאוזני שמעה.
יעקב מרגי: הדרישות להשתלמויות שלהם יותר גדולות מאותה השתלמות אחת.
יעקב מרגי: הוועדה שמעה בדאגה על שחיקה הולכת ומתמשכת בשכרם ובמעמדם של הפסיכולוגים החינוכיים.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת ליושב-ראש ההסתדרות מר אבי ניסנקורן להתערב באופן אישי במשא ומתן בעניין שכרם ומעמדם של הפסיכולוגים, ולהביא זאת לידי גמר במנותק מהמשא ומתן על ההסכם הקיבוצי במשק.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת לשר החינוך להודיע לוועדה על מתווה שנתי לצמצום הפער בכיסוי ותקינה של פסיכולוגים חינוכיים ברחבי הארץ; הוועדה קוראת לשר החינוך לבחון את שיעור ההשתתפות של הרשויות המקומיות בדירוג סוציו-אקונומי נמוך.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד החינוך לפקח שאכן אין ניצול לרעה בצורת העסקה של מתמחים לעומת פסיכולוגים מומחים.
יעקב מרגי: כבר היום קראתי למשרד החינוך בדיון ראשון שהיה לי היום בנושא של הסעות, לא לשלם דבר שלא בוצע.
יעקב מרגי: לכן תבדקו איך אתם עושים את זה.
יעקב מרגי: אם הייתי ראש רשות שקשה לי מבחינה כלכלית הייתי מעסיק רק מתמחים.
<רוני מלין: זה לא יכול.
<רוני מלין: אתה צריך מדריך כדי שיהיה לך מתמחה.
יעקב מרגי: בסדר, מדריך אחד, וכולם - - -
<קריאה: בפועל זה מה שקורה.
יעקב מרגי: אני קורא למשרד החינוך לפקח שלא יהיה ניצול לרעה של אותו פתח – אותה פרצה שקוראת לגנב, סליחה על הביטוי.
יעקב מרגי: הוועדה תמשיך לעקוב.
יעקב מרגי: כל מה שביקשתי משר החינוך ומאבי ניסנקורן – אני מבקש תשובות בהקדם.
יעקב מרגי: אני אתן שלושים ימי עבודה.
יעקב מרגי: זה די והותר כדי לקבל תשובות.
יעקב מרגי: ה-9 לנובמבר 2015.
יעקב מרגי: כ"ז בחשוון תשע"ו.
יעקב מרגי: הנושא על סדר היום: הצעת חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (תיקון מס' 13), התשע"ה–2015 (כ/944), של חברי הכנסת – מפה עד פתח תקווה.
יעקב מרגי: לא נמנה את כולם.
יעקב מרגי: יש לכם את זה.
יעקב מרגי: והנושא השני זה – עוד הצעת חוק שמוצמדת, נכון?
יעקב מרגי: גם של מספר חברי כנסת רב.
יעקב מרגי: זה רק אומר כמה הנושא חשוב לחברי הכנסת.
יעקב מרגי: ואנחנו ממשיכים את הדיון שהיה, שהתחיל אותו חבר הכנסת איציק שמולי, שזה המקום להודות לו על שהוא נרתם לנושא.
יעקב מרגי: ואנחנו נאמר ככה – באותו סדר עבודה שאנחנו רגילים: אנחנו ממשיכים הקראה.
יעקב מרגי: יש נקודות מחלוקת – שמים בצד; מה שיש הסכמות – מתקדמים; בסוף נתמקד בכל הנקודות שנחלקנו עליהן, ונראה לאן אנחנו מתקדמים.
יעקב מרגי: בבקשה, היועצת המשפטית.
<מירב ישראלי: אז הגענו להוספת סעיף 18א.
<מירב ישראלי: סעיף 21 לחוק המתקן.
<מירב ישראלי: אחרי סעיף 18 לחוק העיקרי יבוא: שיקולי הגנה על בעלי חיים בעת הפעלת סמכות לפי דין אחר: 18א.
<מירב ישראלי: "מי שניתנה לו סמכות לפי החיקוקים שלהלן, רשאי, בעת הפעלת סמכותו, לפי החיקוקים כאמור, לשקול שיקולים לצמצום פגיעה ברווחתם של בעלי חיים ולקידום מטרותיו של חוק זה: (1) פקודת מחלות בעלי חיים [נוסח חדש], התשמ"ה-1985.
<מירב ישראלי: (2) פקודת הכלבת, 1934.
<מירב ישראלי: (3) חוק להסדרת הפיקוח על כלבים, התשס"ג-2002.
<מירב ישראלי: (4) חוק לפיקוח על יצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי, התשי"ז-1957.
<מירב ישראלי: (5) חוק הפיקוח על מזון לבעלי חיים, התשע"ד-2014.
<מירב ישראלי: (6) פקודת הדיג.
<מירב ישראלי: (7) חוק להגנת חיות הבר, התשט"ו-1955.
<מירב ישראלי: אני אגיד רק שני דברים פה: אחת, מבחינת טכניקה חקיקתית, זה יעבור לתיקונים עקיפים בתוך החוקים.
<מירב ישראלי: במקום שזה יהיה פה רשימה, זה יהיה תיקונים עקיפים בכל חוק.
<מירב ישראלי: שזה משהו שאנחנו נעשה במהלך הניסוח.
<מירב ישראלי: שתיים, יש הערה של משרד החקלאות ופיתוח הכפר שבחוק הפיקוח על מזון לבעלי חיים יש שם כבר מטרה שנוגעת לדבר הזה.
<מירב ישראלי: אז אפשר למחוק את זה.
<מירב ישראלי: אלה שתי ההערות שקיבלנו.
יעקב מרגי: יש הערות?
<שרון רוברטס: כן.
<שרון רוברטס: עורכת הדין שרון רוברטס, משרד המשפטים.
<שרון רוברטס: רצינו להבהיר שבעצם ההוראה הזאת, למען הסר ספק, שמדובר בעצם ברשימה של חוקים, שהעיסוק המרכזי שלהם הוא בעלי חיים, ולכן הגיוני לכתוב - - - שבעצם הרשות המנהלית, ששוקלת את הפעלת הסמכות שלה, היא תשקול גם את השיקול הזה.
<שרון רוברטס: אבל מדובר ברשימת חוקים עיקרית והיא לא ממצה.
<שרון רוברטס: וזה לא אומר בהוראה המפורשת הזאת יש כדי להשליך על האפשרות לשקול את זה על מקרים אחרים, ככל שזה רלוונטי, ואולי אפילו זה יתחייב.
יעקב מרגי: מר רונן בר.
<רונן בר: אני מודה לך שאתה נותן לי לדבר עכשיו.
<רונן בר: אני מנהל צוות החקירות בעמותת אנונימוס.
<רונן בר: עבדתי חודש וחצי ב"אדום אדום", בתור עובד פשוט, מן המניין שם.
<רונן בר: אז לכן אני רוצה לדבר בקצרה, כי יש רלוונטיות מן הסתם לחוקים האלה.
<רונן בר: תראה, אני ביום הראשון שלי ב"אדום אדום", עשו לי תדריך מאוד מפורט על מה שנקרא כל מה שקשור לבריאות הציבור: תשמור, ניקיון ידיים – כל מה שקשור לזה.
<רונן בר: אבל חודש וחצי אחר כך, כשהתפטרתי מהעבודה, עדיין לא אמרו לי מילה אחת בנושא צער בעלי חיים.
<רונן בר: מילה אחת לא אמרו לי.
<רונן בר: עכשיו, לא עשו לי שום הדרכה.
<רונן בר: והמנהל של בית המטבחיים ידע שלא עשו לי שום הדרכה.
<רונן בר: איך אני יודע?
<רונן בר: כי אמרתי לו את זה.
<רונן בר: גם אמרתי לו שמשתמשים שם בשוקרים חשמליים בצורה מאוד-מאוד מואצת.
<רונן בר: כל הזמן.
<רונן בר: והוא גם לא עשה עם זה כלום.
<רונן בר: יותר מזה, יש שם גם מצלמות, בבית המטבחיים הזה, ב"אדום אדום".
<רונן בר: אז הם יכלו לראות בעצמם.
<רונן בר: מה שקרה זה שהעמידו לדין רק את הש"ג, בסיפור הזה של "אדום אדום".
<רונן בר: ובתור עובד פשוט שראה את הדברים בעיניים שלו, זה לא פייר.
<רונן בר: זה פשוט לא צודק.
<רונן בר: העמדה לדין של הש"ג - - -
יעקב מרגי: מר רונן בר, אני - - - לתת לך לדבר.
יעקב מרגי: הנושא של "אדום אדום" עלה פה בדיון, ואנחנו עכשיו באמצע הליך חקיקה.
<רונן בר: אני יודע.
<רונן בר: תיכף - - -
יעקב מרגי: אז נתתי לך לשחרר קיטור.
יעקב מרגי: אבל מרגע - - -
<רונן בר: לא, לא.
<רונן בר: זה לא לשחרר קיטור.
יעקב מרגי: עכשיו, מה שאני אומר לך זה לבאים בתור.
יעקב מרגי: מרגע זה, ההתייחסויות הן רק לסעיפים שאנחנו מקריאים.
<רונן בר: אין בעיה.
<רונן בר: אני רק מתייחס לסעיף אחד.
<רונן בר: בשביל זה אמרתי את כל הדברים האלה.
<רונן בר: וזה גם שייך לזוגלובק.
<רונן בר: כי גם בזוגלובק היו מצלמות, וכן הלאה.
<רונן בר: הדבר החשוב הוא, בסופו של דבר, להחיל את אחריות נושא משרה על חוק צער בעלי חיים הכללי.
<רונן בר: במקרים האלה, שהיו: גם ב"אדום אדום" וגם בזוגלובק – זה מה שייתן את היכולת להעמיד לדין לא רק את הש"ג.
יעקב מרגי: עשית זאת בכישרון רב.
<יוסי וולפסון: לגבי הסעיף הקונקרטי הזה: כבר היום, לפי פסיקה של בתי המשפט, לפי המשפט המנהלי, רשות מנהלית שמקבלת החלטה שמשפיעה על בעלי חיים חייבת לשקול שיקולים של צמצום הסבל לבעלי חיים.
<יוסי וולפסון: ואנחנו מאוד חוששים – ואני שמח שעורכת הדין שרון רוברטס אמרה את זה לפרוטוקול – שמא זה יתפרש כאילו רק בחוקים האלה צריך לעשות את השיקול הזה.
<יוסי וולפסון: כמו שאני מבין את הסעיף הזה, המטרה שלו היא לא רק שישקלו את השיקול הזה ככלי לצמצום שיקול הדעת:
<יוסי וולפסון: אני מעוניין לעשות פעולות אל"ף, בי"ת וגימ"ל, אבל בגלל צער בעלי חיים אני אעשה רק את פעולות אל"ף ובי"ת, אלא גם ככלי להרחבת שיקול הדעת.
<יוסי וולפסון: זאת אומרת, יש לי סמכות מסוימת.
<יוסי וולפסון: אני מבקר בחנות חיות.
<יוסי וולפסון: אני מבקר בבית מטבחיים.
<יוסי וולפסון: אני אפעיל את הסמכות הזאת גם כדי לתת הוראות שנוגעות לצער בעלי חיים.
<יוסי וולפסון: אני נוטה לחשוב שהמילה פגיעה ברווחתם של בעלי חיים מיותרת פה.
<יוסי וולפסון: צריך פשוט להגיד: לקידום מטרותיו של חוק זה.
<יוסי וולפסון: כי אחרת, יש פה פשוט איזושהי כפילות.
<יוסי וולפסון: ונדמה לי שאם יהיה כתוב לקידום מטרותיו של חוק צער בעלי חיים זה יהיה ברור יותר, פשוט יותר ולא תהיה את הכפילות.
יעקב מרגי: התייחסות?
<אפרת ורד: אפרת ורד, הלשכה המשפטית, משרד החקלאות ופיתוח הכפר.
<אפרת ורד: אנחנו מבקשים להשאיר את הסעיף כפי שהוא.
<אפרת ורד: כמובן בהסבר שניתן על ידי היועצת המשפטית מירב ישראלי לגבי התיקונים העקיפים.
<אפרת ורד: לא הייתה כוונה להפוך את כל חיקוקי החקלאות לחוק צער בעלי חיים, אלא באמת לקבוע ברחל בתך הקטנה, גם במסגרת החיקוקים.
<אפרת ורד: וזה נכון שיש פסיקה, אבל עדיין היה חשוב לנו לקבוע את זה ברחל בתך הקטנה בחיקוקים עצמם, שכאשר מפעילים סמכות, בהחלט יישקלו שיקולים של צמצום פגיעה ברווחתם של בעלי חיים ולקידום המטרות של חוק צער בעלי חיים.
יעקב מרגי: עוד התייחסויות?
<יהושע שקדי: שמי יהושע שקדי.
<יהושע שקדי: אני המדען הראשי של רשות הטבע והגנים.
<יהושע שקדי: בסעיף 18א אנחנו מתנגדים להחלת החוק להגנת חיית הבר ברשימת החיקוקים בגלל הסיבות הבאות.
<יהושע שקדי: אני רוצה רק להגיד קודם שממילא רשות הטבע והגנים שוקלת שיקולים של צער בעלי חיים בפעולות שלה, בנהלים שלה, כמעט בכל דבר, ויש הרבה עניין תקשורתי בעניין הזה ואנחנו מאוד מודעים, אבל אנחנו חוששים שזה יגביל את הפעולות שלנו.
<יהושע שקדי: כי שמירת הטבע וגם מקצועות אחרים נמצאים באיזשהו קונפליקט עם ענייני צער בעלי חיים.
<יהושע שקדי: אנחנו, על פי החוק, חייבים לווסת אוכלוסיות, לצמצם אותן, להמית בעלי חיים, וזה, במידה כזו או אחרת, גורם לכך שאנחנו לא נעמוד בדרישות של צער בעלי חיים.
<יהושע שקדי: ואם אנחנו נצטרך לעמוד בדרישות האלה - - -
יעקב מרגי: אתם פועלים על פי חוק כלשהוא?
<יהושע שקדי: ודאי.
<יהושע שקדי: אנחנו פועלים על פי שני חוקים.
<יהושע שקדי: משום שברגע - - - חוק מול חוק, ובחוק הזה כתוב אמנם שאנחנו רשאים לשקול את השיקולים, אבל בדברי ההסבר די ברור שאנחנו חייבים לשקול את השיקולים, אנחנו חוששים מכך שבסופו של דבר אנחנו לא נצליח לבצע את המשימות שעומדות בפנינו.
יעקב מרגי: משפטנים.
<יהושע שקדי: היועץ המשפטי של רשות הטבע והגנים, בבקשה.
<אופיר ברטל: עורך הדין אופיר ברטל.
<אופיר ברטל: רק רציתי להדגיש את הדברים שמר יהושע שקדי, המדען הראשי, אמר: קודם לכן, בחוק צער בעלי חיים, היה את סעיף שמירת - - -.
<אופיר ברטל: סעיף 18.
<אופיר ברטל: והסעיף הזה קבע שהוראות החוק לא יגרעו מהחוק שרשות הטבע והגנים ממונה עליו, שזה החוק להגנת חיות הבר.
<אופיר ברטל: ברגע שאנחנו מכניסים בתיקון אמירה: שמטרת החוק לקדם מטרותיו של חוק זה גם בחוק להגנת חיות הבר, אז בעצם אנחנו גורעים מהוראות החוק.
<אופיר ברטל: אנחנו פוגעים ביכולת שלנו לקיים משטר אקולוגי שבו אנחנו שומרים לא רק על אותה חיה ספציפית, אלא על הממשקים ביניהם.
<אופיר ברטל: כשאנחנו מדברים על החוק הגנת חיות הבר, ברגע שאנחנו לא פוגעים בחיה מסוימת, לעיתים, באותה מידה, אנחנו נפגע בחיה אחרת.
<אופיר ברטל: כי חיות באות אחת על חשבון השנייה.
<אופיר ברטל: כמו שמר יהושע שקדי אמר: מינים פולשים, מינים מתפרצים.
איציק שמולי: והחוק הזה נותן לכם את הסמכות לשקול שיקולים, לא?
איציק שמולי: אז מה הבעיה?
<אופיר ברטל: קודם כל בדברי ההסבר נאמר:
<אופיר ברטל: שיקול לגיטימי הוא בעל משקל שעל כל בעל סמכות בתחום הטיפול והרגולציה לשקול אותו.
<אופיר ברטל: זאת אומרת, בדברי ההסבר זה מופיע בלשון מחייבת, לא בלשון של רשות.
<אופיר ברטל: למרות שבחוק עצמו כתוב רשאי, אבל בדברי ההסבר זה נשמע יותר כאילו זה מחייב אותנו.
איציק שמולי: במליאה אנחנו מצביעים על החוק, לא על דברי ההסבר.
<אופיר ברטל: אז קודם כל חשוב לנו שהדברים יישמעו גם בפרוטוקול.
יעקב מרגי: אז נאמרו.
<טל זסק: עורכת הדין טל זסק מהלשכה המשפטית של המשרד להגנת הסביבה.
<טל זסק: אני רוצה פשוט להתייחס לדברים: קודם כל, מדובר בחוק להגנת חיות הבר.
<טל זסק: זה חוק שלרשות הטבע והגנים נתונות סמכויות לביצוע, והשר להגנת הסביבה הוא השר שממונה על החוק.
<טל זסק: אנחנו לא מתנגדים להוסיף את החוק לרשימת החיקוקים משני טעמים מרכזים: אחד, כפי שנאמר על ידי רשות הטבע והגנים, אכן לחיות הבר יש מאפיינים ייחודיים, יש חוק ייחודי, לפעמים נסיבות מיוחדות, אבל סעיף שמירת הדינים, ככל שאנחנו מבינים, נשאר.
<טל זסק: הוא עדיין קיים.
<טל זסק: זה ברור שסמכויות רשות הטבע והגנים והחוק להגנת חיות הבר לא ייפגעו.
<טל זסק: וזה חשוב שהדברים גם - - -.
<טל זסק: ומצד שני, החוק הזה, כפי שגם נאמר מקודם, הוא חוק שמבחינתנו אומר את הברור מאליו.
<טל זסק: ולמען הסר ספק, זה ברור שכל מי שמפעיל סמכות שנוגעת - - -
יעקב מרגי: חייב לשקול את השיקולים.
<טל זסק: בדרך כלל, רשאי ולטעמנו גם חייב.
<טל זסק: לטעמנו גם הדברים האלה נעשים.
יעקב מרגי: חייב.
יעקב מרגי: לא נבהל מהמילה חייב.
<טל זסק: הם נעשים באופן שוטף.
<טל זסק: הם נעשים גם על ידי רשות הטבע והגנים.
<טל זסק: בוודאי במסגרת קבלת ההחלטות שלה.
<טל זסק: ולכן אנחנו לא רואים איזה חשש להוסיף את החוק הזה כעת, כפי שמוצע.
<טל זסק: השר להגנת הסביבה מקבל את העמדה הזאת.
<טל זסק: הוא לא מתנגד להוסיף את החוק.
יעקב מרגי: תיארתי לעצמי שאת מדברת בשמו.
נורית קורן: סליחה, אדוני היושב ראש.
נורית קורן: אני רק רוצה לציין את העניין הזה של אחריות פלילית, שהיא מאוד מאוד חשובה.
נורית קורן: אני חושבת שאם אנחנו נעשה שגם החוק הזה, כמו זיהום ים.
נורית קורן: יש את החוק של זיהום ים, שזה גם על איכות הסביבה – יש שם אחריות פלילית.
נורית קורן: אני חושבת שחשוב מאוד הסעיף הזה של אחריות פלילית.
נורית קורן: כי ראינו שעד עכשיו, כל מה שקרה מאז המושב שהתחיל, המושב הקודם, שעדיין העבירות ממשיכות.
נורית קורן: ולכן אני חושבת שזה מאוד-מאוד חשוב שכן נחיל את האחריות הפלילית.
יעקב מרגי: מאחר ועלה הנושא, אני רוצה להביע גם.
יעקב מרגי: לא אמרתי את דעתי בנושא הזה.
יעקב מרגי: אין ספק שמתחייבת פה אחריות פלילית.
יעקב מרגי: להתחבא אחרי, להסתפק בכתבת תחקיר כזו מזעזעת ולאחר מכן אין כלום?
יעקב מרגי: אין ספק שזה לא ממצה.
יעקב מרגי: אבל אני אומר לכם בכנות:
יעקב מרגי: החוק הזה לא יעבור אם אני מתעקש עכשיו על הנושא של אחריות פלילית.
יעקב מרגי: עכשיו, צריך לעשות שכל עם הנושא.
יעקב מרגי: בואו ניקח את החוק הזה שיש בו הרבה טוב.
יעקב מרגי: מבטיח לכם: אנחנו לא הולכים לפגרת בחירות.
יעקב מרגי: התקציב עובר בשבוע הבא, ואז יש לנו מושב ארוך, רגוע, ויש למחוקקים עוד הרבה מה לעשות.
יעקב מרגי: אז צעד אחר צעד.
יעקב מרגי: אני אמרתי את הנאום שלי מול הארגונים, שלפעמים אני לא מבין אותם: שהכול או לא כלום.
יעקב מרגי: אז בואו ניקח הרבה בחוק הזה.
יעקב מרגי: המובן מאליו לא היה מובן מאליו.
יעקב מרגי: נאמר ונעשה בחוק הזה.
יעקב מרגי: מבטיח לכם: נמשיך לקדם מול השרים הנוגעים בדבר בשיקול דעת ונביא אחריות פלילית.
יעקב מרגי: אני מבטיח לכם להשתדל ולעשות הכול ביחד כדי להביא, וחבר הכנסת איציק שמולי מחויב לנושא.
יעקב מרגי: אנחנו נביא את האחריות הפלילית, אבל שימו לב: אנחנו לא זורקים את זה אחורה.
יעקב מרגי: אנחנו כרגע רוצים להתקדם עם החוק.
יעקב מרגי: אני לא נואם יותר את הנאום של האחריות הפלילית.
יעקב מרגי: הבעתי את דעתי.
יעקב מרגי: "ובחנוני נא בזאת".
יעקב מרגי: להבדיל, כמובן.
<מירב ישראלי: תיקון סעיף 19: 22.
<מירב ישראלי: בסעיף 19 לחוק העיקרי, ברישא, במקום "שר החקלאות" יבוא "השר" ובסופו יבוא: - - כאן בעצם יש תוספת של נושאים להסמכה של השר לקבוע דברים בתקנות.
<מירב ישראלי: - - (7) "תנאים והגבלות לייבוא וייצוא בעלי חיים; ובלבד שתקנות לפי פסקה זו יותקנו בהתייעצות עם שר האוצר ועם שר הכלכלה".
<מירב ישראלי: כאן יש בקשות של הארגונים להוסיף כל מיני דברים, ואין הסכמה על הנושא הזה.
יעקב מרגי: עוד פעם, מי לא מסכים?
יעקב מרגי: קודם כל, בואו נדע מי.
<מירב ישראלי: יש הסכמה על הסעיף הזה.
יעקב מרגי: בין משרדי הממשלה – מסכימים?
יעקב מרגי: משרדי הממשלה, הנוסח המוצע מוסכם?
<מירב ישראלי: "תנאים והגבלות לייבוא וייצוא בעלי חיים".
<מירב ישראלי: אז יש פה בעצם בקשה של הארגונים להוסיף שני דברים.
<מירב ישראלי: אז אולי אתם תסבירו את הבקשה שלכם.
<מירב ישראלי: לפחות לפי מה שאני קיבלתי.
<יוסי וולפסון: יוסי וולפסון, תנו לחיות לחיות.
<יוסי וולפסון: לגבי הנושא של תנאים והגבלות צריך להיות ברור שהגבלות יכולות לכלול גם איסורים, ולכן צריך להכניס את המילה איסורים.
<יוסי וולפסון: כי אנחנו לא מדברים לפעמים רק על תנאי האחזקה של בעלי חיים בייבוא, אלא לפעמים על איסור של יבוא של בעלי חיים.
יעקב מרגי: בוא תקשיב, אם אתה כותב איסורים, אתה מביע משהו מוחלט.
יעקב מרגי: פה, כשאומרים לך: תנאים והגבלות שייקבעו, ובתוך התנאים וההגבלות יהיה איסור מסוים על סוג מסוים, זה חל.
<יוסי וולפסון: זה בדיוק העניין שאיסור הוא עניין מוחלט.
<יוסי וולפסון: ולמשל היו לנו מקרים של יבוא של כלבים שמתו בטיסות.
<יוסי וולפסון: היו לנו - - - שנכנסו לתקנות צער בעלי חיים.
<יוסי וולפסון: כבר היום יש בעצם איסור.
<יוסי וולפסון: זה לא נכנס לתקנות צער בעלי חיים, זה נכנס להוראה לפי פקודת הדיג שאוסרת לייבא דגים צבועים.
<יוסי וולפסון: זה איסור שעדיף היה שיהיה בתוך חוק צער בעלי חיים.
יעקב מרגי: אני חשבתי שתשאל שאלה יותר חזקה: למה שר האוצר ושר הכלכלה בלבד?
<יוסי וולפסון: אלה השרים שהתעניינו בנושא של יבוא.
<יוסי וולפסון: אני מוכן שיתייעצו - - -
יעקב מרגי: לשר החקלאות ופיתוח הכפר ולשר להגנת הסביבה אין מה לומר פה?
<מירב ישראלי: לא, שר החקלאות ופיתוח הכפר - - -.
<מירב ישראלי: השר להגנת הסביבה - - -
<יוסי וולפסון: שר החקלאות ופיתוח הכפר הוא זה שמתקין את התקנה.
<אפרת ורד: שר החקלאות ופיתוח הכפר הוא מתקין.
<אפרת ורד: כי גם למשרד האוצר וגם למשרד הכלכלה יש היבטים שנוגעים ליבוא, והם ביקשו שהנושא יהיה בהתייעצות איתם: בין אם מדובר בהסכמים בין - - -
יעקב מרגי: לא ברור לי למה האחרים לא.
יעקב מרגי: שמעתי לגבי - - -
<יוסי וולפסון: אני חושב שיסבירו למה המילה איסור לא מופיעה, ונראה אם יש סיבה לזה שהיא לא מופיעה.
<רועי גרין: רועי גיא-גרין.
<רועי גרין: אני עורך דין.
<רועי גרין: אני כאן בתור אחד מהיועצים המשפטיים של נח, שזה ארגון הגג של ארגוני בעלי החיים בישראל.
<רועי גרין: חברים בו כל ארגוני בעלי החיים שאנחנו מכירים, למעט צער בעלי חיים תל אביב, שאני יודע.
<רועי גרין: אנחנו בעיקרון מצטרפים לעמדה של עורך הדין יוסי וולפסון, אלא אם כן נאמר אחרת.
<רועי גרין: אני פשוט רוצה לומר שאדוני צודק.
<רועי גרין: אנחנו בעד הרחבת הסמכות כאן.
<יוסי וולפסון: עוד התייחסות לסעיף הזה בעניין אחר: נושא שעבר בעצם מסעיף הנטישה.
<יוסי וולפסון: כשדיברנו על סעיף הנטישה דיברנו על אפשרות לקבוע הוראה שאדם לא ירבה בעלי חיים אם אין לו בעצם פתרון לבעלי החיים שהוא מרבה אותם.
<יוסי וולפסון: ונשלחנו לסעיף התקנות.
<יוסי וולפסון: לסעיף ההסמכה בתקנות.
<יוסי וולפסון: כי אמרו שהעניין הזה הוא עמום ורחב מדי וראוי שיוסדר בתקנות.
<יוסי וולפסון: אז צריך בעצם להכניס הסמכה לתקנות שמדברת על הנושא של הרבעה של בעלי חיים.
יעקב מרגי: התייחסות.
<אפרת ורד: עורכת הדין אפרת ורד, הלשכה המשפטית, משרד החקלאות ופיתוח הכפר.
<אפרת ורד: אוקיי.
<אפרת ורד: אז אני אתייחס לנושא של הבקשה להכניס את המילה על האיסור, ואחרי זה אני אתן לד"ר דגנית בן דב.
<אפרת ורד: לגבי האיסור: אז כפי שאני רואה את הדברים, וכך גם צריך לפרש אותם, זה תנאים והגבלות.
<אפרת ורד: הגבלות כתוב.
<אפרת ורד: כפי שאדוני אמר, הגבלות, התוצאה שלהן היא גם איסור.
<אפרת ורד: ואכן היום נקבעים תנאים בעניינים מסוימים, שאי עמידה שלהם, המשמעות שלה היא איסור פעולה מסוימת, וככה צריך להישאר.
<אפרת ורד: לגבי הנושא של התקנות בעניין ההרבעה, אני אתן לד"ר דגנית בן דב את רשות הדיבור.
<אפרת ורד: ד"ר דגנית בן דב היא הממונה על נושא צער בעלי חיים.
יעקב מרגי: בבקשה, ד"ר דגנית בן דב.
<דגנית בן דב: דגנית בן דב.
<דגנית בן דב: ממונה לפי חוק צער בעלי חיים בשירותים הווטרינריים במשרד החקלאות ופיתוח הכפר.
<דגנית בן דב: האמת שיש לי בעיה עם הסעיף הזה.
<דגנית בן דב: מצד אחד, כל דרך שתצמצם את - - -
יעקב מרגי: אני אומר לך את האמת: אני רגיש.
יעקב מרגי: האמת, יש לי בעיה בלמעט מקרים אחרים.
<דגנית בן דב: מצד אחד, צמצום ריבוי היתר של כלבים וחתולים בעיקר הוא בהחלט נושא חשוב, וההמלטות המיותרות גורמות להרבה מאוד סבל.
<דגנית בן דב: מצד שני, יש פה הכוונה לכיוון דרישה לייצר חקיקת משנה, כזו או אחרת, שתגביל הרבעה, ואני חושבת שזה לחלוטין לא מעשי.
<דגנית בן דב: יש לנו ניסיון מאוד עגום עם הנושא של החוק להסדרת הפיקוח על כלבים והקביעה של גזעים ככלבים מסוכנים.
<דגנית בן דב: שם מדובר באוכלוסייה שהיא להערכתנו בערך 3% מאוכלוסיית הכלבים בישראל, ולא מצליחים ליישם את זה ולאכוף.
<דגנית בן דב: ליצור עוד מסלול לעוד חקיקה שתיצור זילות של החוק ושל המילה הכתובה, יוצר מצב בעייתי.
<דגנית בן דב: אני חושבת שיש מסלולים יותר חשובים ויותר יישומיים שצריך להתמקד בהם כדי לצמצם את הרבייה.
יעקב מרגי: שמענו גם את הכיוון הזה.
<רועי גרין: אני מאוד מכבד את ד"ר דגנית בן דב, אבל אני סבור, העמדה שלנו, של נח, היא שנאמר: אנחנו לא מצליחים לאכוף ובגלל זה לא נחוקק, היא עמדה שאנחנו לא - - -
יעקב מרגי: לא, לא, היא לא אמרה - - -
<אפרת ורד: זה לא ישים.
<אפרת ורד: זה לא עניין של - - -
יעקב מרגי: בוא נהיה אמיתיים.
יעקב מרגי: תקשיב, זה גורם צער, וכל אחד חי בסביבה שלו.
יעקב מרגי: ואתה יודע שרבייה בלתי אחראית ויזומה על ידי גורמים מסחריים צריכה טיפול.
יעקב מרגי: צריכה טיפול.
יעקב מרגי: צריכה הסדרה של הנושא.
יעקב מרגי: איך תתמודד עם איזה כלב או חתול שיתנחל בגינה או בחצר של זה, והוא לא סורס, לא כלום, ולאחר מכן צריך לפזר חמישה גורים?
יעקב מרגי: יש בעיות אמיתיות ובצדק.
יעקב מרגי: תהיה לך בעיה קשה באכיפה.
יעקב מרגי: לכן, סתם לחוקק – לא.
יעקב מרגי: אלא אם כן, בוא נתחיל, בוא נעשה באמת.
יעקב מרגי: אני חושב שצריך לעשות, איך נקרא?
יעקב מרגי: למפות את הבעיה.
יעקב מרגי: יש פעולות יזומות שהן חסרות אחריות, שגובר גם בהתעללות.
יעקב מרגי: בצער בעלי חיים ובהתעללות בבעלי חיים.
יעקב מרגי: שם צריך באמת להיות עם יד קשה.
יעקב מרגי: שם צריך לעשות.
יעקב מרגי: ופה אתם צריכים לתת מענה.
<דגנית בן דב: כרגע יש בחוק איסור נטישה.
<דגנית בן דב: זאת אומרת, מי שיש לו גורים ונוטש אותם – עד כמה שאפשר לאתר מי זה - - -
יעקב מרגי: איך תחפשי אותם?
<דגנית בן דב: אותו דבר נכון לגבי איסור הרבעה – לך תחפש אותם.
יעקב מרגי: לא, אבל מי שמסחרי, אפשר לזהות אותו.
<דגנית בן דב: ומי שמסחרי בדרך כלל לא זורק, אלא מוכר אותם.
<דגנית בן דב: זה חלק מהמכלול שהוא לא פשוט.
<דגנית בן דב: יש אגרה מוגברת על אחזקת כלבים לא מעוקרים ומסורסים, שזה 300 שקל יותר מאשר כלבים אחרים, ואכיפה יותר משמעותית של זה תקדם גם את הנושא.
<דגנית בן דב: ויש תקנות שאנחנו מנסים לקדם בנושא חובת עיקור וסירוס לפני מסירה לאימוץ מכלביות רשות ומעמותות למען בעלי חיים.
<דגנית בן דב: מתקדמת לאט, אבל היא מתקדמת.
יעקב מרגי: שמענו את ההתייחסויות, אנחנו מתקדמים.
יעקב מרגי: אוקיי, אנחנו ממשיכים.
יעקב מרגי: היועצת המשפטית.
<מירב ישראלי: (8) "תנאים והוראות בעניין מסירה לאימוץ של בעלי חיים, לרבות בעניין צמצום התרבות".
<מירב ישראלי: זה מה שד"ר דגנית בן דב התייחסה.
<מירב ישראלי: (9) "אגרות בעד שירות, היתר, תעודה, אישור, בדיקה או פעולה אחרת הנוגעת ליישומן של הוראות לפי חוק זה, ובלבד שהוראות בעניין אגרות המשולמות לרשויות מקומיות ייקבעו בהסכמת שר הפנים".
<מירב ישראלי: עכשיו, פסקאות 13-10 – התיקונים פה הם בעקבות ההערות שלנו לגבי הנושא של ההתאמה לחוק יסוד חופש העיסוק.
<מירב ישראלי: לכן, יש הרחבה של ההסמכה של השר בעניין הזה.
<מירב ישראלי: אני אקריא את זה: (10) "פעולות שיוכל לבצע רק מי שיש בידיו תעודה, והעומד בתנאים נוספים שייקבע השר, לרבות בעניין הרשעה פלילית או משמעתית, הכשרה עיונית או מעשית לצורך קבלת התעודה או הכשרה נוספת, לרבות השתלמויות מקצועיות ובחינות עיוניות או מעשיות, וכן הוראות נוספות לעניין מתן תעודה כאמור, לרבות אופן הגשת הבקשה למתן תעודה והמוסמך לתתה, וכן הוראות בדבר ביטול והתלייה של התעודה או התניית תנאים בה".
<מירב ישראלי: (11) "הוראות לעניין הכשרה עיונית או מעשית, לרבות השתלמויות מקצועיות במקומות עבודה מסוימים".
<מירב ישראלי: (12) "הוראות ותנאים לעניין הכשרה נדרשת לביצוע פעולות או למתן תעודה לפי חוק זה או לעבודה במקומות מסוימים, ובכלל זה הוראות לעניין – (א) ידע, כשירות, השכלה וניסיון של העוסקים במתן ההכשרה, לרבות בעניין הרשעה פלילית או משמעתית.
<מירב ישראלי: (ב) חובת השתתפות בהשתלמויות מקצועיות של העוסקים במתן ההכשרה.
<מירב ישראלי: (ג) הוראות לעניין המתקנים, הכיתות והציוד הדרושים למתן ההכשרה כאמור".
<מירב ישראלי: (13) "סוגי בעלי מקצוע, הכשרה או השכלה שיהיו פטורים מהתנאים שנקבעו לפי פסקאות (10) עד (12), כולם או חלקם".
<מירב ישראלי: אני רק אסביר: מדובר למעשה בפעולות מסוימות, שרק אם קיבלת תעודה מהממונה, ככל הנראה, או ממישהו אחר, תוכל לבצע אותם.
<מירב ישראלי: בנוסף, יהיו דברים שבתוך מקומות עבודה מסוימים לא יצטרכו בשבילם תעודה, אבל בתוך מקומות עבודה מסוימים יצטרכו.
<מירב ישראלי: דובר כאן על זה שאין הכשרות לעובדים.
<מירב ישראלי: יצטרכו בעצם לתת הכשרות.
יעקב מרגי: זה מוסדר או שזה נשאר באוויר?
<מירב ישראלי: התקנות יקבעו את זה.
<מירב ישראלי: והנושא השלישי זה שמי שנותן את ההכשרה יצטרך לעמוד בתנאים מסוימים.
<מירב ישראלי: זה למעשה שלושת הדברים שהשר אמור לקבוע בתקנות.
<מירב ישראלי: יש פה שאלה שלא עניתם לי עליה לגבי תוכן ההכשרה.
<מירב ישראלי: כי אין פה התייחסות מפורשת לתוכן ההכשרה ומי קובע אותה, רק לדברים שהם מסביב.
<מירב ישראלי: היום, מי קובע למעשה את תוכן ההכשרות?
<דגנית בן דב: היום זה קיים בתקנות צער בעלי חיים – הובלת בהמות והובלת עופות, והתוכן, בקווים כלליים, קבוע בתקנות, והמנהל מאשר את ההכשרה.
<מירב ישראלי: אז אולי רק נוסיף פה הסמכה לעשות את זה?
יעקב מרגי: - - - אם קיימת הסמכה.
יעקב מרגי: ולהפנות לסעיף.
<מירב ישראלי: אני אומרת שמכיוון שעכשיו כתבנו את כל הדברים ולא כתבנו את תוכן - - -
יעקב מרגי: אז צריך להפנות לסעיף.
יעקב מרגי: אם לא, בתקנות.
<מירב ישראלי: אז זהו - - - בתקנות ספציפיות.
יעקב מרגי: ספציפיות.
<מירב ישראלי: אז אני כותבת: גם תוכן ההכשרה.
<מירב ישראלי: נוסיף את זה.
<רעות בינג: עורכת הדין רעות בינג, משרד המשפטים.
<רעות בינג: אני רק רוצה להציע לשנות בסעיפים 19(10) ו-19(12)(א) – במקום המילים "הרשעה פלילית", לשנות למילים "עברו הפלילי" או "עבר פלילי".
<רעות בינג: זה יותר רחב.
<רעות בינג: ובמקרים המתאימים זה - - -
יעקב מרגי: הרשאה מצמצמת.
יעקב מרגי: עוד הערות?
יעקב מרגי: אנחנו מתקדמים.
<מירב ישראלי: (14) "חובות דיווח בכל עניין הקשור לקיום ההוראות לפי חוק זה, לרבות לעניין אופן הדיווח כאמור".
<מירב ישראלי: (15) "חובות תיעוד בכל עניין הקשור לקיום ההוראות לפי חוק זה, לרבות לעניין אופן שמירתו והעברתו".
<מירב ישראלי: (16) "דרכי מסירת הודעות בכל אחד מהנושאים המפורטים בפסקאות (1) עד (15)".
<מירב ישראלי: זה - - - לשר לגבי התקנות.
יעקב מרגי: התייחסויות?