GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מנחם בן-ששון: יש הבדל – וזוהי הוועדה לדבר על הנושא הזה – בין מחקר לבין הוראה.
מנחם בן-ששון: מתחילה שנת לימודים היום, שנת המחקר היא 365 ימים בשנה.
מנחם בן-ששון: אנחנו לא צריכים להיות נעלבים אם אנחנו מאכילים את חיות הניסוי שלנו גם ביום כיפור.
מנחם בן-ששון: אנחנו לא צריכים להיות מוטרדים אם הכוח והאנרגיה שמפעיל את כל מערכת הניסוי במדינת ישראל עובד גם בראש השנה.
מנחם בן-ששון: זאת שאלה של חיים או מוות.
מנחם בן-ששון: המחקר הוא סוד העתיד של המדינה.
מנחם בן-ששון: הסטרט-אפ של הסטרט-אפ ניישן הן האוניברסיטאות.
מנחם בן-ששון: הטכניון והאוניברסיטה העברית.
מנחם בן-ששון: השנייה הייתה הראשונה והראשון היה שני.
מנחם בן-ששון: אין מדינה בעולם שקודם גדלו מוסדות המחקר וההוראה ואחרי כן קמה המדינה.
יעקב מרגי: בתקצוב ההשכלה הגבוהה, האוצר דרך המל"ג צובע לכם את תקציבי המחקר?
מנחם בן-ששון: הוא צובע לנו מה הגיע לנו בגין מחקר.
מנחם בן-ששון: החופש האקדמי שלנו בניהול המוסדות מתיר לנו לקחת את האגורה שנתנו לנו, וזה היה האבסורד שהצבעתי עליו קודם.
מנחם בן-ששון: למה ניתן את האגורה הראשונה – שמעתם.
מנחם בן-ששון: היא ניתנת לגדר בצד הדרומי מול עיסאוויה.
מנחם בן-ששון: למה ניתנת האגורה השנייה?
מנחם בן-ששון: לאבטחה.
יעקב מרגי: אתה סוברני לעשות בתקציב שלך מה שאתה רוצה.
מנחם בן-ששון: מה שאני רוצה.
מנחם בן-ששון: אני יודע שהארכתי.
מנחם בן-ששון: אני אסכם את הדברים שלי.
מנחם בן-ששון: 300 אלף סטודנטים, אדוני היושב ראש, זאת חגיגה.
מנחם בן-ששון: 300 אלף סטודנטים, זאת תעודת כבוד לחברה בישראל, ערבים, חרדים, חופשיים, חילוניים, יהודים ולא יהודים.
מנחם בן-ששון: הכול.
מנחם בן-ששון: אין דבר כזה בעולם, לפי מספר האזרחים, מספר כזה של סטודנטים.
יעקב מרגי: החרדים בטל ברוב.
יעקב מרגי: לא הייתי מזכיר אותם.
מנחם בן-ששון: נדבר על זה.
מנחם בן-ששון: אם לא יהיו קיצורי דרך, יהיו הרבה מקומות.
מנחם בן-ששון: התחושה שלנו היא שזה יום של חג אבל אנחנו חוזרים ומשננים כראשי אוניברסיטאות המחקר שאל תשכחו, אם לא ניצור ידע, נהיה מדינה נחשלת.
מנחם בן-ששון: אם נלמד רק מה שאחרים רוצים, לא נוכל להיות משפיעים בסטוק מרקט מבחינת ההמצאות ולא יהיה מוביל איי, לא תהיינה תרופות לסרטן שאנחנו ממציאים ולא תהיינה עגבניות שרי, כל הדברים שהם טובים לנאומים.
מנחם בן-ששון: זה נעשה כאן בארץ במחקר במשך 365 ימים בשנה.
מנחם בן-ששון: האוניברסיטאות מחזיקות את המחקר וזה לא כמו במקומות אחרים.
מנחם בן-ששון: לא נשפוך את התינוק עם המים.
מנחם בן-ששון: נעזור מאוד להוראה, נעזור למה שצריך בתשתיות והאמינו לי, אנחנו נעשה מה שאנחנו לא מאמינים היום אבל אנחנו מסוגלים לזה.
יעקב מרגי: אין ספק, חזרת בדבריך, לפחות בסיום, על חשיבות האוניברסיטאות והמחקר.
יעקב מרגי: אף אחד לא רוצה לפגוע במחקר במדינת ישראל אבל שוב, יש לכם את חופש הפעולה.
יעקב מרגי: אנחנו באמת רוצים לדאוג שהתקציבים שמיועדים למחקר, אכן ילכו למחקר ואף יגדלו.
יעקב מרגי: אנחנו רוצים לקבוע את זה במסלול עלייה, במסלול שהולך ועולה ולא פוחת, כמו נרות חנוכה.
יעקב מרגי: כך צריך לעשות אבל צריך שיהיה מצב בו, כפי שאומרים, זה נהנה וזה לא חסר מבחינת צורכי החברה בישראל.
יעקב מרגי: לי ראוי ולי נאה לומר שאמנון רובינשטיין וחבריו זכורים לטוב בקטע הזה של הפתיחה וההנגשה.
יעקב מרגי: זה לא פגע ברמת המצוינות של האוניברסיטאות.
יעקב מרגי: הנה, אני יעקב מרגי מ-ש"ס אומר שהם זכורים לטוב.
יעקב מרגי: אני לא רואה שזה פגע אלא אדרבה, קנאת סופרים תרבה חכמה.
יעקב מרגי: צריך התאמות ולכן אני מאלה שלא מקבל שכך היה וכך צריך להישאר.
יעקב מרגי: תוך כדי הליכה צריך לעשות התאמות, צריך לשמור שאכן העיקר לא יחסר.
יעקב מרגי: באמת המחקר הוא תכלית ואולי צריך לסייע, אבל זה לא מונע ממני בד בבד לחזק את המוסדות האחרים ולהנגיש אותם גם לאחרים.
יעקב מרגי: אני לא אוהב שאני מדבר על הנגשה וכשאני מדבר על התאמות, מדברים אתי על מצוינות ועל מחקר.
יעקב מרגי: אני לא רוצה לפגוע במחקר אלא רוצה לחזק אותו כי אני חושב שתרומתו רבה כמעט בכל צעד ושעל במדינת ישראל וחשוב להתפתחותה של מדינת ישראל ועתידה של המדינה.
יעקב מרגי: אבל זה חייב להיות תוך כדי שאנחנו מקדמים גם את הגופים האחרים.
יעקב מרגי: יש כסף ואנחנו כאן כדי לזעוק את זעקתכם.
יעקב מרגי: כשהיה איום ורצו לקצץ את התקציב, אנחנו הראשונים שנזעקנו ואנחנו נעשה זאת.
<רעות אופיר: אני מתנצלת בשם פנחס חליוה, מנכ"ל ור"מ, ועד ראשי המכללות, שלא היה יכול להגיע.
<רעות אופיר: אנחנו ארגון של עשרים המכללות האקדמיות הציבוריות עם 58 אלף סטודנטים לתואר ראשון.
<רעות אופיר: שנת הלימודים נפתחה כסדרה, חוץ מהעניינים הביטחוניים וההיערכות המוגברת.
<רעות אופיר: זה נכון מה שנאמר כאן.
<רעות אופיר: התכתבתי עם פנחס והוא עדכן שבאמת עד עכשיו המכללות לא נכללו בחוק של מוסדות מונחים.
יעקב מרגי: מי שאמר את זה היה רמ"ח חירום ופנחס חליוה הוא דוקטור פנחס חליוה.
<רעות אופיר: נכון.
<רעות אופיר: נציג המשטרה ציין שהמכללות לא מונחות ואכן זה נכון כי החוק תוקן רק בימים אלה וכרגע זה משתנה.
יעקב מרגי: זה משתנה.
<רעות אופיר: כן.
<רעות אופיר: בהתאם לחוק.
<רעות אופיר: לקראת פתיחת שנת הלימודים חתמו כל נשיאי המכללות על אמנה שקוראת להרגעת הרוחות ולדו קיום במוסדות.
<רעות אופיר: יש לנו גם מוסדות יותר מעורבים, בעיקר בגליל ובצפון הארץ.
<רעות אופיר: קראו ליצור שיח מכבד ובאמת יצא מכתב לכל הסטודנטים במוסדות שמדבר על העניין הזה.
<רעות אופיר: רציתי להתייחס לכמה דברים.
<רעות אופיר: בהקשר של המעונות.
<רעות אופיר: בדיון האחרון שהיה כאן, אנחנו לקחנו את זה באופן רציני לקדם את הנושא הזה אבל אנחנו קצת נתקלים בחסמים.
<רעות אופיר: אנחנו גם בקשר מול חברת הכנסת בן ארי בהקשר הזה והיא עוזרת לנו לקדם את הדברים.
<רעות אופיר: יש שתי בעיות מרכזיות כאשר האחת היא הנושא התקציבי כאשר בעיקר בפריפריה לא ניתן לבנות בתקצוב שקיים היום כי התקצוב הוא לא דיפרנציאלי.
<רעות אופיר: אני לא רוצה לפרט כי יהיה דיון על כך, אבל שכרנו יועץ וכתבנו נייר עמדה לעניין הזה.
<רעות אופיר: זה משתנה בהתאם לגובה שכר הדירה.
<רעות אופיר: בפריפריה – תל חי, ספיר, אשקלון - - -
יעקב מרגי: דיברנו על זה בדיון הקודם.
<רעות אופיר: כן אבל אני רק מעדכנת ואומרת שזה לא מתקדם לאור זה שלא קיבלנו תקציבים.
<רעות אופיר: יש את הנושאים שלא קשורים לתקציב, הנושאים הבירוקרטיים, שגם הם די תקועים כי אין לנו מישהו שיכול לעזור לנו ולשחרר את החסמים.
<רעות אופיר: גם דירה להשכיר עדיין לא קיבלו את הסמכות.
יעקב מרגי: אנחנו נקיים דיון נפרד על זה ונציף שוב את הבעיות.
<רעות אופיר: שני משפטים בנושא של שוק התעסוקה, נושא שדיברו בו.
<רעות אופיר: גם הסטודנטים הזכירו את זה.
<רעות אופיר: יש בעיה בנושא של המתמחים ויש בעיה עקרונית שאין תכנון לאומי בנושא של פתיחת תכניות לימודים.
<רעות אופיר: זאת אומרת, ההצפה שיש בפיזיותרפיה, אנחנו גם הלנו על זה ואנחנו אמרנו את זה גם במל"ג, חסרים מקומות התמחות וזה כי פותחים תכניות לימודים למוסדות לימוד ולא מתאימים את מקומות ההתמחות כך שנוצר עומס על המערכת.
<רעות אופיר: מאשרים תכנית לפיזיותרפיה אבל לא בודקים אם יש מקומות התמחות.
<רעות אופיר: מאשרים תזונה, לא בודקים אם יש מקומות התמחות ואז הסטודנט מגיע לסוף התואר ובאמת נתקל בחסם הזה.
<רעות אופיר: גם זאת סוגיה שצריך לתת עליה את הדעת.
יעקב מרגי: אני לא רוצה להיות מקובע ומובנה כמו ברפואה.
יעקב מרגי: אין לי שוליים רחבים.
יעקב מרגי: אני גם צריך לתת שיקול דעת ודלתא מסוימת למי שבוחר ללמוד מקצוע מסוים ולוקח את רמת הסיכון הזאת של העשרים אחוזים.
יעקב מרגי: אני לא יכול להיות אחד על אחד כמו ברפואה.
יעקב מרגי: אני חושב שמה שקורה במשפטים זה מוגזם אבל אי אפשר להיות אחד על אחד, לפי מקומות העבודה.
יעקב מרגי: אדם הולך למסלול לימודים מסוים והוא צריך לקחת רמת סיכון מסוימת סבירה, לא של מאתיים אחוזים כמו במשפטים אבל רמת סיכון סבירה.
יעקב מרגי: צריך למצוא את קו האמצע.
<רעות אופיר: משפט אחרון לגבי נושא ההנגשה, שוויון זכויות והנושא של תעודות בגרות לאלה שלא מצליחים לסיים בית ספר תיכון.
<רעות אופיר: כאן בדיוק הנקודה היא המכינות ואנחנו מברכים על המהלכים שעשיתם כדי שהדבר הזה יהיה.
יעקב מרגי: לא יעזור לאף אחד כלום, אנחנו נסיים את זה.
<רעות אופיר: זה הפתרון של כל מה שהעלינו, ההנגשה, החרדים, ההתאמה.
יעקב מרגי: אני חושב שבוגרי המכינות, אנחנו מרוויחים אתם שני דברים.
יעקב מרגי: ראשית, בדרך כל כאשר הם מסיימים, הם מסיימים בציון גבוה, ושנית, הם כבר נכנסים לאווירה האקדמית של מוסד אקדמי.
מנחם בן-ששון: והם לא נושרים.
יעקב מרגי: הם לא נושרים.
יעקב מרגי: כנראה אנחנו אלופים לקלקל דברים טובים, אבל בסדר.
יעקב מרגי: דיראן שלאבנה.
<דיראן שלאבנה: אתה הראשון שאומר את זה נכון.
<דיראן שלאבנה: אני ראש המדור לקידום סטודנטים ערבים בהתאחדות הסטודנטים והסטודנטיות.
<דיראן שלאבנה: אני רוצה להתייחס לדברים שאמרה חברת הכנסת בן ארי בנוגע להקמת מוסד לימודים בעיר ערבית.
<דיראן שלאבנה: אחד היעדים שהציבה התכנית הרב שנתית היא הקמת מוסד בעיר ערבית.
<דיראן שלאבנה: מעבר לחשיבות במתן מענה לצורך בהנגשה פיזית של סטודנטים ערבים, זאת תחבורה ציבורית וחוסר מענה שקיים היום, זאת גם החשיבות הסימבולית.
<דיראן שלאבנה: כלומר, על מנת לאפשר באמת השתלבות מוצלחת של סטודנטים ערבים בקמפוסים מעורבים, יש באמת לתת מענה שהוא ייחודי לסטודנטים הערבים.
<דיראן שלאבנה: בנוגע למספר הסטודנטים שלומדים היום בגדה המערבית ובירדן.
יעקב מרגי: תארו לכם שאנחנו נקים מוסד אקדמי בתוך המגזר הערבי ויהיו בו בשלב ראשון 4,000 סטודנטים.
יעקב מרגי: הסטודנטים האלה מפנים פלח בשכירות, נושא תחבורה, כל הסוגיה הזאת שדנו בה בוועדה כמו שיבוץ הורים ומורים.
יעקב מרגי: אנחנו נפתור הרבה דברים מעבר להנגשה.
יעקב מרגי: זה יוסיף עוד נתח שאנחנו רוצים אותו בתוכנו.
יעקב מרגי: בדרך כלל אין כמעט נושא שאני חולק על מירב בן ארי, אבל הפעם כן.
מירב בן ארי: בדיוק חשבתי על זה.
<דיראן שלאבנה: בדיוק מאותה סיבה שמקימים מוסדות לימוד בפריפריות, ראוי להקים גם בישובים ערביים.
<דיראן שלאבנה: אני אסכם בנקודה האחרונה.
<דיראן שלאבנה: בנוגע למספר הסטודנטים שלומדים בגדה המערבית ובירדן, אני חושבת שעיקר הסיבות טמונות במניעים - - -
יעקב מרגי: הגדה המזרחית.
<דיראן שלאבנה: הגדה המערבית, ברמאללה, בג'נין.
יעקב מרגי: הגדה המערבית של הירדן.
יעקב מרגי: תלוי מאיפה רואים את זה.
<דיראן שלאבנה: אני חושבת שזה באמת טמון במסלולי הקבלה היום שמאוד מאוד מקשים על סטודנטים ערבים להשתלב, אם זה הפסיכומטרי שלא מותאם תרבותית.
<דיראן שלאבנה: היום שיעור הסטודנטים הערבים שנמצאים במכינות עולה אבל נראה שבאמת שילוב יותר ויותר סטודנטים ערבים במכינות מאפשר להם להמשיך בזמן לימודים תקין, לא לגרור את הלימודים, לא לנשור ואנחנו – אם נתייחס רק לאמירה של חבר הכנסת ג'בארין – בהתאחדות הסטודנטים עובדים באופן שוטף מול אגודות הסטודנטים ומול המוסדות.
<דיראן שלאבנה: כבר בשבוע הבא אתה מגיע לפורום של הסטודנטים הערבים להרצות לנו.
<דיראן שלאבנה: זה פורום שאנחנו בהתאחדות הסטודנטים הקמנו, של הרכזים הערבים והגופים הסטודנטיאליים.
יעקב מרגי: כפי שאמרתי בפתיח, יהיה המשך.
יעקב מרגי: אני מודה לכל מי שבא ותרם את חלקו לדיון.
<יהודית גידלי: נציגת המל"ג לא התייחסה.
<מיכל נוימן: בכמה מילים.
<מיכל נוימן: הנושאים שעלו כאן הם נושאים שכולם טופלו בתכנית הרב שנתית הקודמת והם נמצאים על סדר היום שלנו.
<מיכל נוימן: חלקם מאוד מורכבים, חלקם ברור לכולנו שחייבים לקבל מענה.
<מיכל נוימן: נושא המכינות, אני יותר מאשר מסכימה אתך ולא רק שצריך לטפל בו אלא צריך לטפל בהכרה הדדית בין מוסדות.
<מיכל נוימן: יש סטודנטים שעושים מכינה במכללה או באוניברסיטה מסוימת ואוניברסיטה שנייה או מכללה שנייה לא מכירה בזה.
יעקב מרגי: זה כמו שרי ממשלה שעולים לתקשורת ותוקפים את הממשלה.
יעקב מרגי: זה תלוי בכם.
<מיכל נוימן: לא תלוי בנו.
<מיכל נוימן: לכן אנחנו מתגייסים לעניין שזה יהיה בתוך התכנית הרב שנתית.
יעקב מרגי: יש לכם מה לומר בנושא.
<מיכל נוימן: זה קיבל מענה.
<מיכל נוימן: אני אתייחס – כי זה עלה מכמה מקומות – לנושא של ההנגשה לאוכלוסיות שאין להן ייצוג ראוי בהשכלה הגבוהה.
<מיכל נוימן: חד משמעית הנושא טופל על ידינו בשנים האחרונות.
<מיכל נוימן: הוא צריך להיות מטופל יותר ואכן עומד לצאת מאוד בקרוב קול קורא להקמת מוסד.
<מיכל נוימן: זה לא יהיה בהכרח מוסד אלא זה יכול להיות או מוסד או קמפוס באחריות אקדמית או קמפוס של מוסד להשכלה גבוהה.
יעקב מרגי: אני אומר לך מראש מה יהיה.
יעקב מרגי: זה הקו החדש של טרכטנברג שממשיכה אחריו פרופסור חגית מסר ירון.
יעקב מרגי: הפטרון שלך תהיה אחת האוניברסיטאות ולא יהיה משהו אחר.
יעקב מרגי: אני לא רוצה תגובה לזה.
יעקב מרגי: אני לוקח את זה ממקום אחר.
<מיכל נוימן: עומד לצאת קול קורא.
<מיכל נוימן: זה מאוד מאוד קרוב.
<מיכל נוימן: בשבועות הקרובים יצא קול קורא להקמת מוסד ביישוב ערבי.
<מיכל נוימן: אנחנו רואים בזה חשיבות עליונה.
<מיכל נוימן: צריך לקדם את נושא הנשים.
<מיכל נוימן: דרך אגב, נושא הנשים בקרב הסטודנטים טופל.
<מיכל נוימן: למעלה מחמישים אחוזים מהסטודנטים הן נשים.
<מיכל נוימן: הבעיה שלנו עדיין נותרה בקרב סגל ההוראה והנושא טופל, מטופל ויטופל.
<מיכל נוימן: יש שיפור.
<מיכל נוימן: חד משמעית הנושא יטופל בהמשך.
<מיכל נוימן: בבניית התכנית הרב שנתית פנינו לכל משרדי הממשלה הרלוונטיים, לשוק העבודה ואנחנו נעשה ניסיון לסנכרן בין הצרכים הלאומיים במשק לבין יעדי ההשכלה הגבוהה.
<מיכל נוימן: אלה האתגרים המשמעותיים.
<מיכל נוימן: יש לי כאן עוד כמה דברים, אבל מפאת הזמן לא אתייחס להם עכשיו.
יעקב מרגי: שוב, אני מודה לכל מי שהשתתף בדיון, לכל חברי הכנסת ולאורחים הנכבדים.
יעקב מרגי: אני מסכם את הדיון.
יעקב מרגי: על הוועדה רשמה בפניה את הודעת ראשי מערכת ההשכלה הגבוהה פתיחת שנת הלימודים תשע"ו.
יעקב מרגי: הוועדה תקיים דיון בהשתתפות שר החינוך, יו"ר המל"ג, יו"ר ות"ת, נציגי משרדי החינוך, כלכלה והמדע, וכן ראשי המוסדות האקדמיים וראשי התאחדויות סטודנטים על מגמות ההשכלה הגבוהה בשנים הבאות ועל תכנית החומש הבאה.
יעקב מרגי: כמו כן נדון גם בתכנית הרב שנתית הקודמת, מה השגנו בה ומה לא השגנו בה.
יעקב מרגי: הוועדה תקיים דיון על הסרת החסמים ודרכים לעידוד נשים וקידום באקדמיה.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת לתיאום טוב יותר בין מערכת החינוך לבין מערכת ההשכלה הגבוהה למען ישולבו התלמידים בוגרי מערכת החינוך בצורה מיטבית וקלה יותר.
יעקב מרגי: הוועדה תבקש ממל"ג לתת דעתה על נושא המתמחים, מעמדם, שכרם והביטוח שלהם.
יעקב מרגי: הוועדה מבקשת מהמל"ג לתת דעתה על נושא אקרדיטציה של הנדסאים באקדמיה.
יעקב מרגי: כמו כן הוועדה רשמה לפניה בסיפוק את הודעתו של פרופסור מנחם בן-ששון שמערכת ההשכלה הגבוהה הנוכחית יכולה לקלוט לפחות עוד מאתיים סטודנטים נוספים לרפואה - הבנו את הרמז - ובלי להקים פקולטות חדשות.
יעקב מרגי: הוועדה רשמה לפניה את הודעת המל"ג שיפעל להכרה הדדית של תארים בין מוסדות אקדמיים.
יעקב מרגי: הוועדה מקבלת בסיפוק את ההודעה של המל"ג שתקדם הקמת מוסד אקדמי בישוב ערבי.
יעקב מרגי: 19 באוקטובר 2015, ו' בחשון התשע"ו.
יעקב מרגי: הנושא הראשון שעל סדר היום הוא הקמת ועדת משנה שתרכז את כל נושא צער בעלי חיים בראשה יעמוד חבר הכנסת איציק שמולי.
יעקב מרגי: זאת גם ההזדמנות להודות לו על הליווי והטיפול בכל סוגיית צער בעלי חיים.
יעקב מרגי: כל כנסת מתבטאת ויש חברי כנסת שלוקחים נושא ומקדמים אותו.
יעקב מרגי: אני עוקב אחרי ההתבטאויות והטיפול של איציק שמולי ואני חושב שאין טוב ממנו לרכז את הסוגיה הזאת.
יעקב מרגי: הוא גם יתפנה לזה במנותק מלוח הזמנים הצפוף של הוועדה ושלי וכך נאפשר לו לקיים דיונים.
יעקב מרגי: אם נגיע לאי הסכמות, סיכמנו בינינו שהן יובאו להכרעתנו ביחד.
יעקב מרגי: אני מבקש להביא לידיעת
יעקב מרגי: כם כי ועדת החינוך, התרבות והספורט החליטה בישיבתה מיום 19 באוקטובר 2015 על הקמת ועדת משנה לצער בעלי חיים בהרכב הבא: חבר הכנסת איציק שמולי – יו"ר, חבר הכנסת איתן ברושי – חבר, חברת הכנסת ענת ברקו – חברה, חברת הכנסת מרב בן ארי – חברה, חברת הכנסת נורית קורן – חברה.
יעקב מרגי: מי אמר שהנושא המגדרי לא לנגד עינינו?
יעקב מרגי: הוועדה רשאית לעסוק בנושאים: הרחבת החינוך למניעת צער בעלי חיים במערכת החינוך; החמרת הענישה במתעללים בבעלי חיים לרבות הטמעת עקרונות אלו במערכת המשפט; אמצעי שיפור מערך ההכשרה למניעת צער בעלי חיים בגופים מסחריים.
יעקב מרגי: תוקף פעילות הוועדה מיום הקמתה ועד תחילת פגרת הקיץ 2016.
יעקב מרגי: הוועדה החליטה כי ליושב ראש ועדת החינוך תהיה סמכות להחליט שבנושא מסוים תידון מליאת הוועדה למרות שזה בסמכות ועדת המשנה.
יעקב מרגי: מי בעד ההודעה כפי שהקראתי אותה?
יעקב מרגי: ההודעה התקבלה פה אחד.
יעקב מרגי: ברכות, איציק.
יעקב מרגי: אתה יודע, זאת לא שררה.
איציק שמולי: כולה ועדת משנה.
איציק שמולי: אפילו עוזרים לא מקבלים.
יעקב מרגי: אבל עבודה יש.
איציק שמולי: עבודה ברוך השם יש ובתחום הזה לא חסרה.
איציק שמולי: <
איציק שמולי: הצעת חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (תיקון – החמרת ענישה בגין התעללות בבעלי חיים), התשע"ה–2015>
יעקב מרגי: אנחנו נעבור לנושא הבא ונצלול לתוכו.
יעקב מרגי: מיד אני אעביר את ניהול הוועדה לחבר הכנסת איציק שמולי שיחליף אותי כאן ואני אלך לסבלותיי כי הנושאים הם רבים ומגוונים.
יעקב מרגי: רק עדכון.
יעקב מרגי: התכנסנו במהלך הפגרה לדון בהצעת החוק הממשלתית.
יעקב מרגי: כמו כן ביקשנו מוועדת הכנסת לאשר את צירוף הצעת החוק הפרטית וועדת הכנסת התכנסה בתחילת שבוע שעבר, אם אני לא טועה, ואישרה את הצמדת החוק.
יעקב מרגי: לכן אנחנו נחזור להצעת החוק הממשלתית.
יעקב מרגי: כפי שזכור לכם, אנחנו התקדמנו בהקראת החוק.
יעקב מרגי: סעיפים בהם הייתה אי הסכמה שמנו בצד ואני אבדוק היום שיעורי בית - יש לי טראומות מבדיקת שיעורי בית – של משרדי הממשלה.
יעקב מרגי: לפי הבעות הפנים, אני מבין שיכול להיות ששיעורי הבית לא מוכנים.
יעקב מרגי: אנחנו נתקדם בהקראת החוק ונחזור לסעיפים בהם אין הסכמה.
יעקב מרגי: שוב, אני אומר בפתיח עכשיו כי אני משאיר לך את המשך ניהול הדיון.
יעקב מרגי: אני אומר חד משמעית שנכון שמשרד החקלאות מבקש לקדם את החוק והמשרד להגנת הסביבה רוצה להיות שותף, במתח הזה הפילוסופי למי הנושא הזה שייך, לאיזה שולחן ראוי ובאיזו אכסניה הוא ראוי להיות, אני אומר לכם חד משמעית שזה לא שאני יכול לתת סנקציה למשרד החקלאות בנושאים אחרים וכאשר משרד החקלאות מתעצל, לא מגיע להבנות, לא מקדמים לו את החוק.
יעקב מרגי: לנו יש עניין לקדם את החוק ולכן אנחנו לא נהסס.
יעקב מרגי: מי שמכיר אותי, אני לא אומר את הדברים מהשפה ולחוץ.
יעקב מרגי: אם אני אראה שאין כאן רצון אמיתי להכריע או שמישהו נוקט כאן בסחבת, אנחנו נכריע.
יעקב מרגי: יש לנו את הסמכות להכריע ואנחנו נכריע ושאחר כך שר החקלאות או השר להגנת הסביבה יבקש לא להביא את החוק, כי אז נראה מי פועל למען צער בעלי חיים.
יעקב מרגי: לארגונים אני אומר שיש מחלה לארגונים ב-DNA שלהם וצריך לטפל בזה.
יעקב מרגי: אתם יודעים, היום המחקר הרפואי, חלקו הגדול יושב על ה-DNA וכבר יודעים לייצר תאים גנטיים כדי לרפא.
יעקב מרגי: אני אומר לכם, תתחילו להתרפא.
יעקב מרגי: אתם קודם כל שואפים למקסימום ועל ידי זה מעכבים את מה שכולכם וכולנו רוצים לקדם.
יעקב מרגי: זה שחוקק החוק עכשיו, זה לא אומר שלא ניתן לתקן אותו גם אחר כך.
יעקב מרגי: אם ניתן להגיע למקסימום תוך כדי הליכה, אהלן וסהלן.
יעקב מרגי: אם לא, אני אומר לכם שאני אקדם את החוק.
יעקב מרגי: לכן הכול או לא כלום, זה לא אני.
יעקב מרגי: אם היה הכול או לא כלום, הייתי נמצא בצד מסוים של המפה הפוליטית.
יעקב מרגי: אין הכול או לא כלום.
יעקב מרגי: אנחנו נתקדם ונביא את המיטב, ואם צריך – נוסיף עוד ועוד ועוד.
יעקב מרגי: אני בכוונה אומר את הדברים האלה בפתיח כי אני לא רוצה לסחוב את החוק הזה אלא אני רוצה לסיים אותו.
יעקב מרגי: אני מעביר את ניהול הישיבה לחבר הכנסת איציק שמולי וכמובן היועצת המשפטית של הוועדה תמשיך בהקראת החוק.
יעקב מרגי: בהצלחה, איציק.
יעקב מרגי: יום טוב לכם.
יעקב מרגי: (היו"ר איציק שמולי)
איציק שמולי: בוקר טוב לכולם.
איציק שמולי: ברשות
איציק שמולי: כם, אני אומר שני משפטים לפני שאנחנו מתחילים בהקראה.
איציק שמולי: אני מניח שאתם, כמוני, מבינים שהמצב שאליו הגענו במדינת ישראל, וזה הולך ומתגבר בחודשים האחרונים, בכל מה שקשור בהתעללות בבעלי החיים, אנחנו במצב בלתי נסבל.
איציק שמולי: אירוע רודף אירוע והכשלים הם רבים.
איציק שמולי: יש הרבה דברים שהם דחופים וחמורים בחברה הישראלית ויש איזושהי הרגשה שהנושאים האלה של מניעת התעללות בבעלי החיים תמיד נדחקים לקרן זווית בעיקר בימים כאלה שאנחנו מתמודדים כאן עם עצם הקיום.
איציק שמולי: אבל אני כופר בדבר הזה ואני חושב שזה לא מקרה שהכנסת הזאת התאחדה – כמדומני כשמונים חברי כנסת - תחת הדרישה הברורה להחמיר את הענישה על מתעללים בבעלי החיים.
איציק שמולי: ברוכה הבאה חברת הכנסת מירב בן ארי.
איציק שמולי: תתרגלי לכינוי הזה.
איציק שמולי: אנחנו רואים תופעות חמורות שגם חוזרות על עצמן כמו התעללות בזוגלובק שנחשפה בערוץ 10 פעם אחרי פעם, כשאנחנו רואים הצתה של כלבייה בסחנין, כשאנחנו רואים שבאותו היום בערב סוכות, בבוקר, מישהו קושר חתול לרכב נוסע ובערב שורפים כלבייה ואחרי כמה ימים כבר עושים את זה עם ארנבים ועם כלבים – זה דבר שאסור להסכים לו ואסור להשלים אתו.
איציק שמולי: אנחנו לא משלים את עצמנו.
איציק שמולי: פעולה אחת חמורה ככל שתהיה לא תחתוך את הנגע הזה.
איציק שמולי: הפעולה של מניעת התעללות צריכה לבוא בכל המישורים, גם במישור של החמרת הענישה, גם במישור של הגברת פעולות האכיפה ואני יודע שיש פעולות יפות שנעשות במשטרה במחוז הצפון ויכול להיות שצריך לעשות כאן – במסגרת ועדת המשנה – דיון ולימוד כדי לראות מה ניתן לעשות אחרת בכל רחבי הארץ וכמובן גם בתוך מערכת החינוך.
איציק שמולי: אני רוצה להגיד מילה טובה לארגונים.
איציק שמולי: אתם מובילים את התחום הזה כבר אולי עשרות שנים, גם כאשר הוא נחשב תחום ששמור למטורפים או למשוגעים לדבר, ואני לא אומר את זה חלילה בלעג אלא בהערכה רבה.
איציק שמולי: אני מאוד מאוד שמח שלפני כמה שבועות הייתה הפגנה מאוד מאוד גדולה, לא רק של הארגונים אלא של 10,000 אזרחים ואולי אפילו יותר שיצאו לרחובות בשיאו של גל הטרור הנוכחי ודרשו דרישה חד משמעית מהממשלה וגם מהכנסת והיא לפעול באופן נמרץ כדי להגביר את ההגנה על בעלי החיים.
איציק שמולי: אני מאוד מאוד מאמין במה שנקרא חכמת השולחן ולכן יהיו כאן דיונים שהם פתוחים, משתפים, אבל מאוד מאוד תכליתיים.
איציק שמולי: כפי שאמר היושב ראש, יש לנו מטרה והיא לחוקק את החוק והחוק הזה צריך להיות מחוקק.
איציק שמולי: הוא צריך להיות מחוקק קודם כל עבור בעלי החיים אבל לא פחות, בשביל החברה הישראלית.
איציק שמולי: לכן אנחנו נאפשר השמעה של כמה שיותר דעות בכל אחד מהסעיפים אבל אני רוצה שיהיה ברור – ואני פונה כאן גם לארגונים וגם לנציגי הממשלה – ואני אומר לארגונים, בואו נסכים על זה שאנחנו לא נצליח באמצעות החוק הזה לפתור את כל תחלואי הכלכלה, המשק והחברה בכל מה שקשור להתעללות בבעלי החיים.
איציק שמולי: לנציגי הממשלה אני אומר, אנחנו צריכים לחוקק חוק שאומר כאן דבר מאוד מאוד ברור, החמרת הענישה על מתעללים בבעלי החיים.
איציק שמולי: זאת נקודת הפתיחה, על זה הייתה הסכמה ועל העיקרון הזה חתמו שמונים חברי כנסת.
איציק שמולי: את הדבר הזה צריך לזכור.
איציק שמולי: ברשותכם, אני רוצה להתחיל בהקראה.
איציק שמולי: נקודות שלא נסכים עליהן כאן, ננסה באמצעות התיווך של היושב ראש ונציגי הממשלה.
איציק שמולי: מגיעה מילה טובה מאוד גם לשר החקלאות, בוודאי ליושב ראש הוועדה ולצוות הוועדה על מסירותם הגדולה לעניין הזה.
איציק שמולי: אנא, התחילו בהקראה מהנקודה בה הפסקנו.
<מרב ישראלי: בישיבה הקודמת עצרנו בסעיף 10 לחוק המתקן.
<מרב ישראלי: נתחיל מסעיף 11 לחוק המתקן.
<מרב ישראלי: יש בפניכם נוסח שבעצם כבר שילב את ההערות מהישיבה הקודמת ואני מקריאה מעמוד 5 למטה.
<מרב ישראלי: 11.
<מרב ישראלי: החלפת סעיף 10.
<מרב ישראלי: במקום סעיף 10 לחוק העיקרי יבוא: "10.
<מרב ישראלי: סייג להחזרת בעל חיים על אף האמור בסעיף 9(ב), רשאי הממונה להורות שבעל החיים לא יוחזר לבעלים או למחזיק בהתקיים האמור בפסקה (1) או (2).
<מרב ישראלי: הורה הממונה כאמור, תימסר הודעה על כך לבעלים או למחזיק: הוא סבור שבשל הניבות שבשלן נתפס בעל החיים לפי סעיף 8, אין להחזירו לבעלים או למחזיק.
<מרב ישראלי: יש לו יסוד סביר להניח שהבעלים או המחזיק יעברו עבירה לפי חוק זה".
<מרב ישראלי: סעיף 10 המקורי כלל גם את ההוראות לגבי פנייה לבית משפט שכרגע הן ב-10(א) ואולי אני אקריא את זה?
איציק שמולי: אני חושב שעדיף לעצור, להסביר ולקבל התייחסויות.
איציק שמולי: מישהו רוצה להסביר את זה בעברית ופחות במשפטית?
<מרב ישראלי: משרד החקלאות, אתם רוצים להסביר?
<ג'ריס גנטוס: המחלקה המשפטית.
<ג'ריס גנטוס: ההסדר הקיים היום בחוק קובע שאם נתפס בעל חיים בחשד לביצוע עבירה, מנויים שלושה תנאים בסעיף 9(ב), מתי ניתן להחזיר אותו: תשלום הוצאות, מצבו הרפואי מאפשר וחתימה על התחייבות.
<ג'ריס גנטוס: סעיף 10 הקודם קובע סייג לתנאים האלה.
<ג'ריס גנטוס: אם התקיימו התנאים, רשאי האחראי על מתקן מוגן באישור מפקח להתנגד להחזרה, אם קיים חשש.
<ג'ריס גנטוס: המונח אחראי על מתקן מוגן, הוא קצת בעייתי כי אין לו הגדרה בחוק כי זה יכול להיות אפילו אדם פרטי שלו נתונה הסמכות הזאת כשהוא אחראי על המתקן המוגן אליו הועבר בעל החיים.
<מרב ישראלי: צריך להגיד שהרחבנו את ההגדרה.
<ג'ריס גנטוס: הרחבנו את הסמכות להתנגד.
<ג'ריס גנטוס: בנוסח הקודם אין התייחסות אלא רק התנגדות אם הוא חושש שיעברו עבירות לפי סעיף 2 או 3.
<ג'ריס גנטוס: היום, בנוסח החדש, הרחבנו את האפשרות להתנגד להחזרת בעל חיים לידי המתעלל או לידי מי שעבר את העבירה בכך שמכלול נסיבות העניין, יש להם בעיה.
איציק שמולי: לשיקול דעתו של הממונה.
<ג'ריס גנטוס: לשיקול דעתו של הממונה שהוא גורם שלטוני שבעצם הוא אמון על ביצוע החוק.
<ג'ריס גנטוס: כמובן אותו דבר כפי שהיה קודם, אם יש חשש שתיעבר עבירה או שמכלול נסיבות העניין, וכאן בעצם ההרחבה.
<ג'ריס גנטוס: השינוי הוא בשני דברים – בהלאמת הסמכות ובהרחבת שיקול הדעת שלא להחזיר.
איציק שמולי: מצוין.
איציק שמולי: התייחסויות נוספות.
איציק שמולי: אנחנו ממשיכים.
<יונתן שפיגל: יש את התיקון הקטן שמרב הכניסה בנוסח העדכני.
<יונתן שפיגל: התיקון של הניסוח.
<מרב ישראלי: כן.
<יונתן שפיגל: בשל הנסיבות שבשלן נתפס בעל החיים.
<יונתן שפיגל: זה צריך להיות בגללן.
<מרב ישראלי: זה יותר מדויק.
<יונתן שפיגל: זאת לא נסיבת התפיסה עצמה.
<מרב ישראלי: זה תיקון שכבר הסכמנו עליו.
<מרב ישראלי: מה שהיה סעיף 10ב בחוק הקיים הופך להיות סעיף 10א לגבי פנייה לבית משפט.
<מרב ישראלי: 12.
<מרב ישראלי: הוספת סעיף 10א אחרי סעיף 10 לחוק העיקרי יבוא: "10א.
<מרב ישראלי: פנייה לבית משפט הבעלים או המחזיק רשאים לפנות לבית משפט שלום בבקשה לקבל בחזרה את בעל החיים בתוך עשרה ימים מיום קבלת ההודעה לפי סעיפים 9(ג) או 10 או בתוך עשרים ימים מיום קבלת ההודעה לפי סעיף 9(א), לפי המאוחר מביניהם.
<מרב ישראלי: הוגשה בקשה כאמור בסעיף קטן (א), יוחזק בעל החיים במיתקן המוגן עד לסיום ההליכים בבית המשפט.
<מרב ישראלי: בית המשפט יהיה מוסמך לפסוק בעניין הוצאות אחזקתו של בעל החיים במיתקן המוגן.
<מרב ישראלי: פסק בית המשפט כי אין להשיב את בעל החיים למבקש – יחולו הוראות סעיף 12".
<מרב ישראלי: בעצם התיקון הוא בסעיף קטן (א).
<מרב ישראלי: תסביר.
<ג'ריס גנטוס: אני אסביר.
<ג'ריס גנטוס: אני חוזר לנוסח הקיים של החוק.
<ג'ריס גנטוס: את התיקונים האלה הצענו על סמך הניסיון שנצבר בשטח מטיפול בתיקים.
<ג'ריס גנטוס: ברגע שנתפס בעל חיים, מחובתו של מפקח או מי שתפס למסור הודעה על התפיסה והעברה למיתקן מוגן לבעלים והבעלים רשאי תוך עשרים ימים לפנות לבית המשפט או לפנות למי שתפס בבקשה להחזרת בעל החיים.
<מרב ישראלי: זה החוק הקיים.
<ג'ריס גנטוס: זה החוק הקיים.
<ג'ריס גנטוס: החוק קובע תקופה של עשרים ימים כשלא ברור לנו - אם נניח דחינו את הבקשה שלו - לפי החוק איך הוא יכול לפנות לבית המשפט.
<ג'ריס גנטוס: יכול להיות שהוא יפנה אחרי חודש, אחרי חודשיים, כי החוק מדבר היום על עשרים ימים מיום התפיסה.
<ג'ריס גנטוס: אם הוא פנה אלינו ודחינו את הבקשה שלו, החוק לא נותן את המענה הזה.