GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יפעת שאשא ביטון: תראו כל הזמן לאן אנחנו נשאבים, לכל המקומות שאנחנו כאילו יכולים למדוד.
יפעת שאשא ביטון: ואני אומרת לכם: יש מקומות בארץ, שיש שם 10 ו-12 ו-20 תלמידים, והם משיגים הרבה פחות מאשר מקומות אחרים שיש בהם 35, 36 תלמידים, אז בואו לרגע נצא מהפופוליזם הזה.
סופה לנדבר: זה לא פופוליזם, סליחה.
מיקי רוזנטל: חברת הכנסת ביטון, זה לא דיון על מדיניות כללית של משרד החינוך.
מיקי רוזנטל: צריך לעשות הרבה דברים, אבל הדיון עכשיו על שכר המורים ועל הקורלציה שיש בין שכר המורים והישגי התלמידים, וזה מוכח מדעית בכל העולם.
מיקי רוזנטל: רק אצלנו זה לא נכון?
יעקב מרגי: חברי הכנסת המציעים, אתם רוצים דו-שיח ושלא נעשה סיכום?
יפעת שאשא ביטון: אני מזמינה אותך לבדוק את זה כאן.
יפעת שאשא ביטון: אני חושבת שצריך להיטיב את שכר המורים, אני חושבת שזה חייב לבוא יחד עם תוכנית הוליסטית.
יפעת שאשא ביטון: זה לא ייתן שום שירות אם נעשה את זה לבד.
יעקב מרגי: מסכים אתך.
מיקי רוזנטל: אבל צריך להתחיל במשהו.
יפעת שאשא ביטון: העלו את השכר.
מיקי רוזנטל: הורידו את השכר לשעה.
יעקב מרגי: אני מבקש, אני אשתמש בפטיש.
יעקב מרגי: מה קרה לכם היום?
<דועאא ג'זמאוי: תודה רבה.
<דועאא ג'זמאוי: אני סגנית יושב-ראש תנועת אופקים לשלום ודו-קיום, מפה נכנסתי בדלת, ואני אציג את עצמי בתור מורה לאנגלית מהצפון לדרום.
<דועאא ג'זמאוי: אני מורה בשנה הראשונה שלי, ואני לא רוצה להגיד שאני מקווה, אני מבטיחה שזאת לא תהיה השנה האחרונה וגם לא העשירית ולא ה-20 ולא ה-30 שלי בהוראה.
<דועאא ג'זמאוי: בהתייחס למה שאמרו אני לא אתייחס כל-כך הרבה למספרים של השכר של המורים.
<דועאא ג'זמאוי: זה לא 5,000 שקל, אבל זה גם לא 6,000, לפי מה שאמרת.
<דועאא ג'זמאוי: אני בתור מורה מתחילה, השכר המשולב שלי מתחיל ב-4,700 - - -
יעקב מרגי: את בממלכתי?
<דועאא ג'זמאוי: לא.
<קריאה: תשמעו נתונים.
יעקב מרגי: סליחה, עם כל הכבוד.
<דועאא ג'זמאוי: אני מלמדת במגזר הערבי-בדואי הממלכתי.
<קריאה: משרה מלאה?
יעקב מרגי: משרה מלאה?
סופה לנדבר: כמה שעות בשבוע?
יעקב מרגי: תנו לה.
יעקב מרגי: היא יודעת לבטא היטב את דעתה ואת מה שהיא רוצה.
<דועאא ג'זמאוי: את המספרים אני אשים בצד, אני אתייחס לתנאים, שכבודכם, התייחסתם אליהם.
<דועאא ג'זמאוי: אני מצטערת שאני לא זוכרת שמות, זה חלק - - -
יעקב מרגי: זו מחלה כמו שלי.
<דועאא ג'זמאוי: 300 תלמידים אני מלמדת, אז אתה יכול להבין בעצמך מה אני מדברת.
<דועאא ג'זמאוי: דבר ראשון, אנחנו המורים החדשים צריכים לעבור שנת סטאז'.
<דועאא ג'זמאוי: בשנה הזאת אנחנו חייבים לעבור שתי הערכות: הערכה מהצוות בתחילת השנה ובחינה מסכמת בסוף השנה.
<דועאא ג'זמאוי: אם בהתחלה המנהל נותן למורה מין הערכה מעצבת, שתעצב את ההתנהגות, שתעצב את הנתינה, שתעצב את כל הדברים הקשורים להצלחתו כמורה והצלחת התלמידים וכמובן הצלחת בית הספר כגוף אחד גדול, בחלק מהדברים יש שינוי מקצת שלילי עד חיובי, שלא נדבר עליו, כשרוב המורים מקבלים, אבל מה קורה עם המורים שכן נותנים, אבל בסוף השנה נותנים להם מכתב פיטורים?
<דועאא ג'זמאוי: אני אחת המורות שקיבלה מכתב פיטורים, לרגע אמרתי: אני עובדת שמונה שעות ביום ברצף, ללא שעות שהיה ולא שעות פרטניות, שלושה ימים בשבוע שזה קורה לי מתוך חמישה ימים.
<דועאא ג'זמאוי: נוסף לזה, אני מרכזת שפה בבית ספר שלא מקבלת שכר.
<דועאא ג'זמאוי: לא נדבר על זה עכשיו.
<דועאא ג'זמאוי: למה?
<דועאא ג'זמאוי: כי אני מורה חדשה, ומורה חדש לא מקבל תוספת שקל אחד למשכורת בהיותו רכז שפה.
יעקב מרגי: אין ספק, הנושא של המורים החדשים צץ כבר בתחילת הדיון.
יעקב מרגי: זו סוגיה שבאמת צריך לגעת בה.
<דועאא ג'זמאוי: אני לא מדברת על - - -
יעקב מרגי: סליחה, דועאא.
יעקב מרגי: אנחנו כבר בזמן של הדיון הבא.
<דועאא ג'זמאוי: לפחות תשמע בקולי.
יעקב מרגי: אני מתנצל מראש בפני כל מי שלא הספיק לדבר, אבל הדברים נאמרו, כמעט חזרו על עצמם.
יעקב מרגי: הוועדה רואה חשיבות רבה בשיפור שכרו ומעמדו של המורה.
יעקב מרגי: הוועדה מציינת בסיפוק רב את הנתונים שהובאו בפניה על עליית שכר המורים בעשור האחרון ומקווה שגם בהמשך מעמדו ושכרו של המורה ילכו וישתפרו.
יעקב מרגי: כמו כן, עלייה בביקוש למקצוע ההוראה.
יעקב מרגי: אני חושב שזה דבר שכולנו שאפנו לו, שוב תוך שימת דגש על כוח-אדם טוב, איכותי, מקצועי יותר למערכת.
יעקב מרגי: כולנו תקווה שהמגמות האלה ילכו וישתפרו.
יעקב מרגי: לא נעצור כאן, כי לעתים דברים טובים - - -
יפעת שאשא ביטון: צריך דיון מקביל על הכשרת מורים.
יעקב מרגי: דברים טובים אנחנו אלופים בלקלקל.
יעקב מרגי: נקווה שהמגמה הזאת תימשך.
סופה לנדבר: אם כל כך טוב, למה עשינו את הישיבה הזאת?
יעקב מרגי: סופה, שאלת שאלה, אני אענה לך.
יעקב מרגי: הכותרת על דוח הלמ"ס זעקה לשמים.
יעקב מרגי: כפי שאמרתי בתחילת הדיון, הנכון היה לדבר על כל הפרמטרים שקשורים בהוראה.
יעקב מרגי: לקחנו נקודה מבודדת, ספציפית, שכר המורה ולא מעבר לזה, אבל הדברים נאמרים ביושר, צריך לומר אותם.
יעקב מרגי: את יודעת מה, סופה, גם אם נקיים דיון ונבין בסוף שזה לא כצעקתה, היושרה מחייבת אותנו לומר את זה.
יעקב מרגי: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, 6 ביולי 2017, י"ט בתמוז התשע"ה.
יעקב מרגי: הנושא על סדר-היום – אי-יישום תוכנית להקמת מעונות סטודנטים, של חבר הכנסת רועי פולקמן וחבר הכנסת פרופ' יוסי יונה.
יעקב מרגי: אני אומר מספר מילים, לאחר מכן אעביר את רשות הדיבור למציעים, לאחר מכן הנוהל הקבוע – חבר כנסת אורח, חבר כנסת אורח.
יעקב מרגי: נקיים דיון ונגיע לסיכומים שיהיה אתם משהו.
יעקב מרגי: רק משפט פתיחה, ברשות חברי הכנסת המציעים.
יעקב מרגי: אנחנו מדברים על הנושא הכי לוהט מבחינה כלכלית בחברה הישראלית בשנים האחרונות – מצוקת הדיור.
יעקב מרגי: כולנו יורים לכל עבר – כל המומחים בעיניהם ומומחים בעיני אחרים – על פתרונות כאלה ואחרים, אבל כולנו יודעים שדבר אחד אין עליו עוררין – יצא לי לדבר גם עם קבלנים שמבינים קצת בתחום הזה וגם עם שרים שעסקו בזה, ואחד אמר על השני שהם פשוט לא יודעים ורק מזיקים אחד לשני – נתון אחד אין עליו עוררין, היצע גורם לירידת מחירים, ביקוש יתר גורר עליית מחירים.
יעקב מרגי: והנה, יש לנו יוזמה ברוכה, וכולם מסכימים עליה, כולם רוצים להאיץ בנייה של מאות ואלפים של מעונות לסטודנטים בקמפוסים, בסמוך לקמפוסים, וסוגיית התקצוב לא משולמת, המינהל רוצה ומערים קשיים, הות"ת רוצה ומערים קשיים – כולם רוצים, אבל כולם קושרים אחד לשני את הידיים כדי לא להתקדם.
יעקב מרגי: ואני שואל למה, למה אנחנו צריכים להגיע למצב כזה?
יעקב מרגי: זה שיש הסכמה שזה פרויקט חשוב, זה שיש הסכמה שזה יעזור בעקיפין גם בפתרון מצוקת הדיור – אני לוקח את באר-שבע, כרגע אין פרויקטים שם – לו יצויר שעכשיו בבאר-שבע אחת המכללות או האוניברסיטאות רוצה להרים פרויקט של מאות דירות למעונות לסטודנטים, אתם יודעים מה זה היה עושה לשוק השכירות?
יעקב מרגי: כמה זה היה משחרר?
יעקב מרגי: שם שוק השכירות לוהט וכנ"ל במקומות אחרים, רמת-גן.
יעקב מרגי: אני מודה לחברי הכנסת המציעים, נשמע אתכם, לאחר מכן ניכנס לדיון, כפי שאמרתי.
יעקב מרגי: בבקשה, חבר הכנסת רועי פולקמן, ראשון המציעים.
רועי פולקמן: בוקר טוב, תודה, אדוני היושב-ראש, אני שמח להיות פה היום בפעם הראשונה אצלך בוועדה.
רועי פולקמן: אני יודע שיש כאן נוכחות חשובה של סיעתנו.
רועי פולקמן: ממש בקצרה, יש כאן נייר עמדה של הממ"מ, שאני מניח שיוצג אחר-כך, אז אני לא ארחיב על הנתונים, אתם רואים אותם ואני שמח לראות פה גם נציגים מהמכללות ואת חלק מראשי המכללות, אז אני ממש אקצר ואגיד שאני רוצה בעיקר לדבר על השורות התחתונות, ושלא יתקנו אחר-כך.
רועי פולקמן: אני אגיד כך: אנחנו יודעים שלא היתה החלטת ממשלה פורמלית בנושא 10,000 חדרי המעונות, עם זאת, בעקבות המלצות ועדת טרכטנברג היו סיכומים, ובפועל היתה הכרזה של מזכיר הממשלה בנושא הזה ובפועל גם התקבלו החלטות, גם מועצת מינהל מקרקעי ישראל קיבלה החלטה בנושא הזה וגם תקציב אוצרי הוקצה לעניין הזה, ולכן המשאבים ליציאה לדרך אושרו, חלקם ב-2011, חלקם ב-2012, ודובר על 10,000 חדרי מעונות, ואתם תראו את הנתונים אחר-כך.
רועי פולקמן: מתוך 14 פרויקטים שאושרו בות"ת, רק חמישה נמצאים בשלבי בינוי, ואפילו אחד עדיין לא אוכלס.
רועי פולקמן: הראשון אמור להיות מאוכלס השנה.
רועי פולקמן: אין ספק שיש פה בעיית יישום אדירה, ובאמת אין סיבה שדברים יתנהלו כך.
רועי פולקמן: אני אגיד שני דברים לקראת השורות התחתונות: דבר אחד, נעשתה כאן אפליה לא מוצדקת בתהליך הזה בין המכללות המתוקצבות למכללות הלוא מתוקצבות.
רועי פולקמן: הקול הקורא למכללות הלוא מתוקצבות אפילו לא יצא בות"ת.
דב חנין: מי מוביל את המהלך הזה?
יעקב מרגי: סליחה, דב.
יעקב מרגי: רועי, אם היית פוקד את הוועדה הזאת, רק בחודש האחרון, היית מבין שהמכללות הלוא מתוקצבות הן כמעט בנים חורגים של הוועדה האקדמית.
יפעת שאשא ביטון: הן חשובות.
יפעת שאשא ביטון: אפרופו ועדת החינוך, כי כאן - - -
יעקב מרגי: כנראה מה שאנחנו רואים, אחרים לא רואים.
רועי פולקמן: אני מבין את הייעוד של הות"ת, עם זאת, כאן מדובר על משימה לאומית של בניית חדרי מעונות.
רועי פולקמן: דרך אגב, כנ"ל לגבי הדיונים שהיו.
רועי פולקמן: הגיעו אלי בימים האחרונים גם משנקר וגם ממכללת תל-אביב יפו, מעבר לדיון על פריפריה, גם במרכז, האפשרות לבנות מאות חדרי מעונות, דירות קטנות, בדיוק האג'נדה שלנו בדיור לצעירים, דיור בשכירות, מאות דירות, גם באזורי ביקוש וגם בפריפריה שיקלו על יוקר המחיה.
רועי פולקמן: אני מניח שחברת הכנסת בן ארי תתייחס כאן תיכף לנושא של התאחדות הסטודנטים והעלויות הכבדות שסטודנט משלם בשכר דירה.
רועי פולקמן: יש כאן הסכמה מקיר לקיר, וזה לא קורה.
רועי פולקמן: לכן בעיני יש כמה דברים שצריכים לקרות מיידית, או שהות"ת יחליטו שהם לוקחים את זה כפרויקט שלהם, ושמים אדם שיעקוב אחרי זה.
רועי פולקמן: אני שוחחתי - - -
דב חנין: מי כרגע מוביל את זה?
רועי פולקמן: לכאורה מי שהיה צריך להוביל את זה זה ות"ת, וזה לא קרה.
רועי פולקמן: לכאורה הם עשו את התהליך הטכני, קולות קוראים, הקצאות וכו', אבל בפועל שום מעקב, אפילו ברמה הזאת שאם יש דברים שנתקעים, או במינהל התכנון או בכל מקום אחר – והתחלתי לעשות בדיקות, אף אחד לא עושה פולו-אפ –אף אחד לא עושה פולו-אפ למה דבר שמגיע למינהל התכנון נתקע במשך חצי שנה או שנה או שנתיים, למה כספים שהוקצו לא מועברים, למה קול קורא שאמור לצאת בתוך כמה חודשים, מתעכב למעלה משנה – למה הדברים האלה לא קורים.
רועי פולקמן: האופציה השנייה היא לקבל החלטה, ואני אומר גם כאן לוועדה, הכסף הזה צריך לצאת מהות"ת, להיות מועבר באופן ישיר למכללות, הן המתוקצבות והן הלוא מתוקצבות, ולתת להן להתמודד עם הסוגיות האלה, בלי הות"ת שיעכב את זה בקולות קוראים וכל מיני דברים, לקיים את הדיון הזה מול מינהל מקרקעי ישראל ומול האוצר, אגף התקציבים.
רועי פולקמן: זו חלופה אחת אפשרית.
רועי פולקמן: הדבר השני שאני רוצה להגיד זה לא על המנגנון הממשלתי, זה דווקא על ועדות התכנון והשלטון המקומי: יש המון אינטרסים.
רועי פולקמן: בימים האחרונים ניהלנו לא מעט דיונים על מבשרת ציון, על מרכז הקליטה שם ועל הדרך שבה המכרז שם כמעט יצא לדרך ונעצר ברגע האחרון.
רועי פולקמן: אני אומר גם בהקשר הזה לרשויות המקומיות, שלדעתי לא עושות מספיק, ואני פונה גם לוועדה הזאת לאמץ את העניין הזה.
רועי פולקמן: יש לא מעט ראשי רשויות שאני חושב שהן לא מיושרות בעניין הזה או לא מסכימות מספיק או לא מתאמצות מספיק כדי שהדירות האלה לא יצאו לכל המרבה במחיר, אלא יצאו - - -
יעקב מרגי: רק לעזור לך, זה לא הנושא היחיד של הרשויות.
יעקב מרגי: התקבלה החלטת ממשלה, לא הקודמת, שקדמה לה, שאני הייתי חבר בה, לגבי מעונות יום.
יעקב מרגי: היה תקציב במשרד הכלכלה, תקציב גדול, הממשלה הקצתה, הרשויות המקומיות לא שיחקו במגרש.
יעקב מרגי: כנראה אצטדיון של יותר מ-100 מיליון שקל יותר חשוב ממוסדות החינוך, או היכלי תרבות מפוארים, שאני לא פוסל, אני בעד כל דבר, אבל סדרי העדיפויות של ראשי הרשויות לא תמיד הולכים ביחד עם החלטות ממשלה.
יעקב מרגי: זאת עוד נקודה שצריכה להיות כאן, שכאשר מקבלים החלטות בממשלה, צריך לקשור אותן יחד, לרתום את הרשויות המקומיות כדי שההחלטה לא תהיה אות מתה.
דב חנין: ההחלטה היתה על 20,000 חדרים, החלטת הממשלה.
דב חנין: זה לא מה שמתבצע, זה הרבה פחות בכל מקרה.
רועי פולקמן: תיכף יתייחסו למספרים המדויקים.
רועי פולקמן: אני מסכם ואומר את הדבר הבא: דבר אחד, צריך שיהיה ברור מיהו הגורם שאחראי ליישום.
רועי פולקמן: אם זה הות"ת, אני מצפה מהות"ת שלא רק יטפל בהקצאת הכסף, אלא בכל שרשרת הייצור, כלומר במעקב למה זה נתקע, אם זה נתקע בוועדת ערר כזאת או אחרת, אם יש ויכוח עם רשות מקומית.
רועי פולקמן: זו סוגיה שלא סתם עוצבה אחרי המחאה החברתית, זו סוגיה שנתפסה כבעלת חשיבות לאומית, לייצר 10,000, בגרסה השנייה 20,000 חדרי מעונות, ואני מצפה לאקאונטביליטי מהמועצה להשכלה הגבוהה.
רועי פולקמן: אם זה משהו שהות"ת אומרת שזה לא תפקידה, היא רק גוף מתקצב, נמצא גורם אחר שיעשה את הדבר הזה.
רועי פולקמן: היום התחושה שאין אבא לתהליך הזה, אין מי שנותן אקאונטביליטי, אני מרגיש שגם מהצד של המכללות והמוסדות האקדמיים אין גורם שהם יכולים לפנות אליו, שהם יודעים שדוחף את זה, ואם זה נתקע במינהל מקרקעי ישראל, ברמ"י, או אם זה נתקע במינהל התכנון או מול רשות מקומית וצריך לעזור, צריך לדחוף את זה.
רועי פולקמן: הכסף קיים, הקרקע קיימת.
יעקב מרגי: חבר הכנסת פרופ' יוסי יונה, המציע השני.
יוסי יונה: בוקר טוב, אדוני היושב-ראש ורועי פולקמן, חברי ליוזמה הזאת, שאני הצטרפתי אליה.
יוסי יונה: זו יוזמה חשובה, אפשר להגיד ברוכה.
יוסי יונה: אנחנו צריכים לעשות איזה הבחנות.
יוסי יונה: יש שלושה גורמים שאליהם לא ניתן להפנות את הקובלנות מיידית.
יוסי יונה: משרד האוצר, מצד אחד, תקצב והביע את הנכונות, יש לנו את הות"ת, שגם הוא גורם מעודד, ויש לנו את מינהל מקרקעי ישראל, שהקצה אדמות.
יוסי יונה: על פניו, הסיפור חביב ונחמד...
יעקב מרגי: כולם רוצים, אבל זה לא זז.
יוסי יונה: הבעיה הזאת עם הות"ת, לא הות"ת, אני חושב שגם אליהם לא ניתן להפנות את הבעיה, כי הם מכירים בכך שהם פוסקים במכללות המתוקצבות, כאשר הם אומרים באשר למכללות הלוא מתוקצבות שזו יכולה להיות יוזמה ביניהן לבין הרשויות המקומיות.
יוסי יונה: אין להן את הסמכות באשר למכללות בלתי מתוקצבות וגורם אחר צריך לפעול שם.
יוסי יונה: כאשר אנחנו מסתכלים על הנתונים, אפשר לומר שקיים תהליך.
יוסי יונה: התהליך קיים, והדוח שקיבלנו ממרכז המחקר והמידע של הכנסת מראה שדברים קורים, אבל מה, קיימים פלונטרים, והפלונטרים הם פרטניים.
יוסי יונה: זאת אומרת, אנחנו מקבלים תלונות מיישובים מסוימים, כשהמון פעמים זה הוועדה לתכנון ובנייה, כמו במקרה של רמת גן, או תל-אביב יפו, כששם השיקולים הם שיקולים בין אינטרסים מנוגדים.
יוסי יונה: אכן אין אבא במובן הבא, זאת אומרת, אני חושב שההנחיה שצריכה לצאת מכאן, בראש ובראשונה לרשויות המקומיות שיגלו יותר אהדה ויותר תמיכה בפרויקט הזה, כי על פניו יש כאן מצב לחלוטין אבסורדי שבו כל הגורמים הגדולים, הממשלתיים משתפים פעולה, תמימי דעים ביחס לחשיבותו של הפרויקט הזה, ואילו הוא מקרטע לו בתהליכי היישום, שם נמצאת למעשה הבעיה המרכזית – הקרטוע שלו בתהליכי היישום – כאשר השלטון המקומי, כפי שהבנתי מקריאת הדוחות הללו, על ענפיו והסתעפויותיו השונות, כלומר רשויות מקומיות כאלה ואחרות, הן שיוצרות פה ושם בעיות.
יוסי יונה: לכן גם חבל מאוד שאין כאן נציג או נציגות מהרשויות המקומיות או מהשלטון המקומי, כדי לבוא ולומר לנו מה עמדתם ומה הם יכולים או לא יכולים לעשות כדי להאיץ את היישום של הפרויקט הזה בצורה הטובה ביותר.
יעקב מרגי: אני מצטרף לדברים ואני תוהה - - -
דב חנין: שאלה לפרופ' - - -
יעקב מרגי: מייד.
יעקב מרגי: אני תוהה אם מישהו בדק פעם כמה זמן לוקח מרגע שאיזה יזם חלם חלום והחליט להרים - - -
מירב בן ארי: 13 שנה.
יעקב מרגי: רגע, עוד לא שאלתי.
יוסי יונה: היושב-ראש בשלב התהיות.
יעקב מרגי: אני תוהה.
יעקב מרגי: מאז שהיזם חלם חלום, קם בבוקר והחליט לשים פעמיו לכיוון העירייה להרים מגדל משרדים, שגובהו בדיוק כמו עומקו למטה, לעומת פרויקט אחר של מעונות סטודנטים, שהוא לא מניב כנראה הרבה ארנונה – אולי, אני לא בקיא, תחכימו אותנו - - -
רועי פולקמן: פחות.
רועי פולקמן: פחות מניבים.
יעקב מרגי: זה זועק לשמים.
יעקב מרגי: אין שום סיבה.
יעקב מרגי: לכן כשנגעתי בהחלטת ממשלה, כשמדברים על החלטות, אם זה החלטת ממשלה, אם זה החלטה של מינהל מקרקעי ישראל, או כל החלטה אחרת, צריך לרתום את כל הנוגעים בדבר.
יעקב מרגי: לא ייתכן, לא ייתכן שיד אחת תחליט ככה, ויד שנייה לא בא לה טוב הפרויקט הזה.
יעקב מרגי: אני אתן לך את רשות הדיבור בסבב.
יעקב מרגי: אני סומך עליך שתדע לבטא את זה.
יעקב מרגי: נשמע את מי שערך את הדוח, דוח הממ"מ של הכנסת.
יעקב מרגי: בקצרה ממש, כדי לא לחזור.
<אסף וינינגר: אני אתייחס לשני היבטים.
<אסף וינינגר: ההיבט הראשון זה המלצת ועדת טרכטנברג ושאלת עיגונה בהחלטת ממשלה.
<אסף וינינגר: חבר הכנסת פולקמן התייחס לזה, אני בכל זאת ארחיב קצת יותר לגבי זה.
<אסף וינינגר: ההיבט השני שאני אתייחס אליו הוא הזיקה בין החלטות מועצת מקרקעי ישראל ובין התוכניות של הות"ת.
<אסף וינינגר: לגבי סוגיית החלטת הממשלה.
<אסף וינינגר: בזמן המחאה החברתית, קיץ 2011, החליטה מועצת מינהל מקרקעי ישראל על הקצאת קרקע למטרת הקמה של 10,000 חדרי מעונות סטודנטים.
<אסף וינינגר: חודש לאחר מכן ועדת טרכטנברג המליצה לממשלה, כדי לקדם את הישימות של אותה החלטה של מועצת המינהל, להקצות 100 מיליוני שקלים, כדי לתת מענקי הקמה למוסדות להקים מעונות.
<אסף וינינגר: יש הנחה שההמלצה של ועדת טרכטנברג אומצה על-ידי הממשלה ושהתקבלה החלטה בנושא.
<אסף וינינגר: אנחנו לא מצאנו לכך איזה בסיס.
<אסף וינינגר: לא מצאנו החלטת ממשלה מפורשת בעניין הזה, שמתייחסת לתקציב, למטרות ויעדים, ללוחות-זמנים ולגופים שאחראים על העניין, מה שכן מצאנו זו התייחסות של גורמים בממשלה שאמרו שבאימוץ עיקרי פרק הדיור בהמלצות הוועדה יקודם גם הנושא הזה, אבל אין משהו מפורש, כתוב בעניין הזה.
<אסף וינינגר: הנקודה השנייה זה הזיקה בין החלטות מועצת המינהל לבין תוכניות הות"ת.
<אסף וינינגר: בשנת 2012 הות"ת ומשרד האוצר סיכמו על התוכנית הראשונה להקמת מעונות סטודנטים והקצו לזה 100 מיליון שקל.
<אסף וינינגר: בשנת 2014 הקצו 160 מיליוני שקלים נוספים לתוכנית שנייה.
<אסף וינינגר: יש הרבה שנוטים לקשור בין החלטות מועצת מינהל מקרקעי ישראל על 10,000, מה שלאחר מכן הפך ל-20,000 חדרי מעונות.
<אסף וינינגר: צריך רק להדגיש שלא מדובר על הקמה של מעונות, אלא על הקצאה של קרקע למטרה של הקמת מעונות.
<אסף וינינגר: יש הרבה שקושרים בין ההחלטה הזאת של מועצת המינהל לבין התוכניות של הות"ת.
<אסף וינינגר: מה שהבנו מהגורמים הנוגעים בדבר, שהזיקה בין ההחלטות - - -
יעקב מרגי: האם המינהל יישם את ההחלטה שלו?
יעקב מרגי: כמה הוקצו?
<אסף וינינגר: קשה לומר.
<אסף וינינגר: היום ביקשנו מהמינהל לתת לנו נתונים עדכניים לגבי הנושא הזה.
יעקב מרגי: האם יש לנו פה מישהו מהמינהל?
<הלל פרימן: - - -
<אסף וינינגר: בכל מקרה, לא ברור לגמרי מה הזיקה שקיימת בין ההחלטות של מועצת מינהל מקרקעי ישראל לבין תוכניות ות" ת.
<אסף וינינגר: ואני מציע לכן שנציג הות"ת, או האוצר, או המינהל, יתייחסו לעניין הזה.
יעקב מרגי: נשמע אותם תוך כדי.
יעקב מרגי: נמצאת אתנו שרת החינוך לשעבר, אם אני לא טועה גם שרת הקליטה לשעבר.
יעקב מרגי: זכרתי טוב?
יולי תמיר: כל הכבוד.
יעקב מרגי: חברת כנסת ושרה לשעבר והיא גם נשיאת מכללת שנקר.
יעקב מרגי: בבקשה, פרופ' יולי תמיר.
יולי תמיר: בוקר טוב, אני שמחה שהדיון הזה מתקיים.
יולי תמיר: אנחנו חלק מהמכללות שקיבלו אישור לבנות.
יולי תמיר: דרך אגב, אני חושבת שהבעיה היא לא בעיה ות"תית.
יולי תמיר: הות"ת תקצב את הפרויקט, הפרויקט שלנו, כמו שאני חושבת גם פרויקטים אחרים, לא תקוע אצל ות"תים.
יולי תמיר: אנחנו מביאים לות"ת אישור שאנחנו יכולים לבנות, הם ייתנו לנו את הכסף, כך שבמקרה הזה זה לא סחבת של הות"ת.
יולי תמיר: דרך אגב, היסטורית אלה היו שני פרויקטים נפרדים.
יולי תמיר: הות"ת עשתה את הפרויקט שלה, המינהל גם רצה - - -
יעקב מרגי: הוא אמר את זה.
יולי תמיר: הם פרויקטים נפרדים.
יולי תמיר: אין ביניהם קשר.
יולי תמיר: מה שקורה אצלנו ונדמה לי קורה גם במכללות אחרות, שוועדות הבינוי העירוניות, בעיקר תחת לחץ שכנים שמשכירים לסטודנטים דירות במחירים מופקעים, מונעות קבלת אישור בנייה.
יולי תמיר: יש כאן בעיה עקרונית, כי סטודנטים שבאים מהפריפריה למרכז נאלצים לשכור דירות במחירים מופקעים, השכנים נהנים מזה, והם לעולם יתנגדו.
יולי תמיר: אין להם שום מוטיבציה לאשר בנייה.
יולי תמיר: לכן אם הוועדה לא תמצא דרך, אולי גם לקרוא למשרד הפנים ולקרוא לוועדות העירוניות לתת קדימות לפרויקטים ציבוריים, ביניהם מעונות, ועדות עירוניות יתקעו את זה.
יולי תמיר: יש לנו פה בניין יפה, מאושר, מתוקצב, אין לנו שום בעיה - - -
יעקב מרגי: הדמיה של בניין.
יולי תמיר: בדרך כלל אני לא לוקחת אתי בניינים ביד...
יולי תמיר: אנחנו מרגישים חסרי אונים, אנחנו תקועים במקום הזה כבר יותר משנה.
יולי תמיר: הסטודנטים שלנו משכירים דירות במחירים מופקעים לגמרי בשכונה סביבנו, ועד שלא תהיה התערבות של הכנסת לתמרץ את הוועדות העירוניות ואת ראשי הערים, זה לא ישתנה.
יולי תמיר: דרך אגב, שידעו שזאת אחת מההעדפות שגם תיבחן.
יולי תמיר: אני חושבת שנלקחה פה איזה מחויבות, אני מקווה שתמשיכו בה, פשוט לעקוב, אם ראש עיר יקבל כל חודש טלפון מחברי כנסת שישאלו אותו היכן עומד הפרויקט הזה, יש סיכוי טוב שהדבר הזה, שהוא חשוב מאוד, יתקדם.
יולי תמיר: תודה.
יעקב מרגי: אני כבר אומר לך, למרות שזאת קצת מעמסה, אני לוקח את זה על עצמי כיושב-ראש ועדת החינוך, לגבי מכללות שתקועות עם פרויקטים והחומר הגיע אלי, אני אעשה פנייה ישירה של הוועדה לאותם ראשי רשויות.
יולי תמיר: זה חשוב מאוד.
יעקב מרגי: האם זה רשות או מינהל?
<הלל פרימן: רשות.
יעקב מרגי: רשות מקרקעי ישראל.
יעקב מרגי: אתה יודע, רשות, מינהל, מועצת.
יעקב מרגי: תאמר לנו – איך אמר חבר הכנסת לשעבר פלטו שרון – מה עשית בשביל מדינה?
<הלל פרימן: אני מרשות מקרקעי ישראל.
<הלל פרימן: קודם כול, דיברו על החלטת מועצה על 10,000 ואחרי זה על 20,000.
<הלל פרימן: מועצת מקרקעי ישראל מה שהיא עושה, היא קובעת מדיניות, היא לא מקימה בניינים.
<הלל פרימן: זאת אומרת, גם אם המועצה קבעה מדיניות ל-20,000 חדרי מעונות, זה אומר שמישהו צריך לרצות לבנות 20,000 חדרי מעונות.
יעקב מרגי: ורצו?
<הלל פרימן: מבחינת הפניות אין 20,000.
יעקב מרגי: כמה יש?
<הלל פרימן: הנתונים שבדוח הממ"מ הם נכונים.
<הלל פרימן: היו 3,400 ואז עוד 5,637.
<הלל פרימן: זה פניות.
<הלל פרימן: עדיין לא כולם נבנו.
יעקב מרגי: אתה מכיר את הבדיחה, רק שיקנה כרטיס פיס.
<יהודית גידלי: תחזור על המספרים.
<הלל פרימן: היו שתי החלטות הנהלה, האחת על 3,400, זה פה, בפירוט.
<יהודית גידלי: מאיזה תאריך?
<הלל פרימן: אפריל 2012.
<הלל פרימן: את רוצה את מספר החלטת ההנהלה?
<הלל פרימן: יש לי פה.
<יהודית גידלי: לא משנה.
<הלל פרימן: ועוד ב-2013.
<יהודית גידלי: באפריל 2013 כמה?
<הלל פרימן: באפריל 2012 – 3,400 ובאוקטובר 2012 עוד 5,637.
<הלל פרימן: זה נראה לי מספרים נכונים, מה שראיתי בהחלטות הנהלה.
<יהודית גידלי: זה רק 9,000.
<הלל פרימן: כי אלה הפניות.
<הלל פרימן: אני מסתכל גם בטבלה המפורטת שיש פה, וגם הצצתי אצל החבר שיושב לידי - - -
יעקב מרגי: יש לנו סוף-סוף מכללות שכן רוצות, עושות הכול.
<הלל פרימן: באלה שכן רוצות לא מצאתי בסטטוס ביצוע או בהערות או בחסמים שום דבר שקשור לרשות מקרקעי ישראל.
רועי פולקמן: שאלה אחת ברשותך להלל.
רועי פולקמן: איך הוגדר המספר 10, ואז 20?
רועי פולקמן: לפי מה?
רועי פולקמן: נעשה סקר צרכים או שמישהו ישב ואמר: 10 זה מספר עגול, זה נשמע לי?
<הלל פרימן: פה אתה שואל אותי שאלה קשה, כי בתקופה שהוכרז על 10 הייתי במשרד אחר.
רועי פולקמן: השערה.
יעקב מרגי: ההערכה שלי, ויכול להיות שזאת הערכה לא מבוססת.
יעקב מרגי: מרגע שטרכטנברג הוציא הצהרה - - -
<אסף וינינגר: ההחלטה שלהם קדמה לטרכטנברג.
יעקב מרגי: ה-20.
יעקב מרגי: אני מדבר על ה-20.
<אסף וינינגר: ה-20 זה אחרי.
יעקב מרגי: מרגע שמישהו הצביע על זה כפתרון נוסף למצוקת הדיור, כולם קפצו על זה, ואז הגדילו.
<הלל פרימן: זאת מדיניות.
<הלל פרימן: יגיעו ל-20,000 - - -
יעקב מרגי: אתה אומר לי שגם ל-10 עדיין לא הגיעו בשלב הבקשות.
<הלל פרימן: כן.
<הלל פרימן: צריך להבין שיש הרבה פרויקטים שהם בתהליכים, שעוד לא הבשילו לכך שהגיעו להחלטת הנהלה, לעסקה.
יעקב מרגי: אנחנו מכירים את זה ממשרדים אחרים – אני לא רוצה להצביע על משרדים – ברגע שתבוא הבקשה אליך אתה תיתן התנגדות כי זה שימוש חורג מייעוד הקרקע, למרות החלטת המינהל.
<הלל פרימן: מה זאת אומרת - - -
<הלל פרימן: בשביל להקצות קרקע למעונות סטודנטים, צריך עוד תוכנית בתוקף - - -
יעקב מרגי: אחרי שהקצתם, שיבקשו את חתימת המינהל, שלא תאמרו להם שזה בניגוד לייעוד הקרקע.
יעקב מרגי: אני אומר את זה בציניות.
<הלל פרימן: אנחנו מקצים רק כשזה בייעוד.
יוסי יונה: מדוע הבקשות מתמהמהות?
יוסי יונה: האם אתה יכול לנחש מנקודת מבטו של יזם מדוע הוא לא מגיש?
<הלל פרימן: או עניינים תכנוניים, שעדיין אין קרקע בייעוד - -
מירב בן ארי: זה תלוי ברשויות מקומיות.
<הלל פרימן: - - יש עניינים של רשויות מקומיות.
יעקב מרגי: אני חוזר לפרופ' יולי תמיר, ואני אומר לך: הרי התמיכה של הות"ת נושקת למה שאת אומרת, היא לא מכסה באחוזים שוליים את הפרויקט שהצגת לנו.
יעקב מרגי: מה מביא אותך ללכת על פרויקט כזה?
יולי תמיר: מה שמביא אותי שיש לי סטודנטים במרכז הארץ שמשלמים מחירים מנופחים בגלל שאין להם אלטרנטיבה של מעונות.
יעקב מרגי: יש לך יכולת.
יולי תמיר: לנו ברמת-גן, מכיוון שיש ביקוש גדול מאוד, בסוף אני חושבת שגם נגיע להבנה עם הות"ת, כי אנחנו עובדים מולם על מודל כלכלי, שאפשר יהיה לתמוך בזה כלכלית.
יולי תמיר: אני יכולה להגיד, חבר הכנסת יונה, שזה מאוד נדיר.
יולי תמיר: ברוב הארץ זה לא מודל שיכול להחזיק את עצמו.
יולי תמיר: ברמת גן, אולי יהיה לנו ויכוח אתם על 2-3 מיליוני שקלים.
יולי תמיר: כדי שזה יהיה יותר רנטבילי, צריך לבנות עוד קומה, פחות קומה, אבל במקומות אחרים בארץ לא ניגשים יזמים כי זה לא כדאי.
יולי תמיר: אי-אפשר להחזיק מעונות משתלמים במקומות אחרים.
יעקב מרגי: הפרויקט הזה יהיה בשילוב יזמים?
יולי תמיר: זה יהיה פרויקט BOT.
רועי פולקמן: כמו שמקובל היום, גם האוניברסיטה העברית עשתה את זה.
יעקב מרגי: בעבר, אני מדבר על המעונות באוניברסיטאות, ניקח את בן גוריון, זה היה פרויקט נטו של האוניברסיטה.
יולי תמיר: לפחות מבחינתנו, מבחינת הבדיקה שהיתה לנו גם מול הות"ת, מודל של BOT יכול לעבוד.
יולי תמיר: אני לא בטוחה שבפריפריה.
יוסף ג'בארין: אני שמח לפחות שאחד המציעים הוא ממפלגת קואליציה, אז אפשר אחר-כך אולי גם לקדם את הנושאים הללו.
יוסף ג'בארין: מה שחסר לי, גם בדוח של מרכז המחקר, אבל גם בכלל בשיח, זו שאלת הצרכים.
יוסף ג'בארין: זאת אומרת, מה הצרכים בשטח שמחייבים את הבנייה והכמויות.
יוסף ג'בארין: אני רוצה להצביע על שני צרכים מאוד חשובים בעיני.
יוסף ג'בארין: היום בוועדה לפניות הציבור התקיים דיון על בעיות של תחבורה ציבורית בצפון, ולכן אני חושב שסוגיית התחבורה הציבורית והנגישות של התחבורה הציבורית היא מאוד חשובה בהקשר הזה, ובעיני מאוד רלוונטית למוסדות הציבוריים או למוסדות האקדמיים שמתקיימים בפריפריה.
יוסף ג'בארין: ולכן חשוב לדעתי לתת את הדעת על כך שסטודנטים שלא יכולים להגיע למוסדות הללו צריכים בהחלט מעונות, וזאת נקודה שחשוב להביא בחשבון.
יוסף ג'בארין: הנקודה השנייה שצריך לשים לב אליה כאן זה מוסדות אקדמיים, שבהם יש שיעור משמעותי של סטודנטים ערבים.
יוסף ג'בארין: אני אישית, ואני מניח שגם אתם מודעים לקשיים שבהם נתקלים סטודנטים ערבים בהשכרה של דירות מחוץ למעונות.
יוסף ג'בארין: ולכן שני הדברים האלה צריך להביא בחשבון, אולי גם מרכז המחקר בהתייחסות שלו, אבל גם הות"ת.
יוסף ג'בארין: בהמשך לשתי ההערות, גילוי נאות – אני גם ערבי, לכן אני מכיר את זה מקרוב, ואני גם מלמד במכללה בתל-חי שזה אחד המקומות שנמצאים בפריפריה של הפריפריה.
יוסף ג'בארין: אני רואה שמנכ"ל המכללה נמצא אתנו, ואני מודה לכך שיש בעיה מאוד קשה של מעונות והיעדר תקצוב ציבורי, לכן צריך להביא בחשבון את סוגיית הפריפריה והמרחק מהמרכז, תחבורה ציבורית, שיעור הסטודנטים הערבים שלומדים במוסדות האקדמיים הללו, אבל גם, אם מדברים על השלטון המקומי, צריך להביא בחשבון את היכולת של אותה רשות מקומית לבנות שם.