GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: תכף נשמע את האוצר, אבל אני שואל עכשיו מה אתם, במשרד החינוך, שומעים מהאוצר, לא מה הוא אומר.
זבולון אורלב: מר שגיא, מה אומרים לכם מהאוצר?
משה שגיא: עדיף שנציג האוצר יגיב עכשיו.
משה שגיא: התגובות הן לא ענייניות.
משה שגיא: אין הבטחה כזאת, הם לא ראו הבטחה, יש התעלמות.
אורי שוסטרמן: אני יודע מה שר האוצר יודע.
אורי שוסטרמן: שר האוצר מודע להבטחה השלטונית של קודמו, והדבר נתון להחלטתו.
אורי שוסטרמן: זה לא נתון בידי הפקידות.
אורי שוסטרמן: אם שר האוצר יחליט שהוא רוצה לקיים את ההחלטה – זה מה שיהיה.
יצחק יגודייב: בסופו של דבר נקבל את מה שהובטח לנו?
צבי צילקר: הוא אומר לך, זה נתון להחלטת השר.
אורי שוסטרמן: השר מודע לחלוטין להבטחה.
זבולון אורלב: אפשר לנצל את ההזדמנות גם לשאול מה בקשר להבטחה השלטונית על עשרים מיליון ש"ח לבטיחות?
אורי שוסטרמן: אני לא מכיר את הנושא.
אורי שוסטרמן: לא התכוננתי לדיון עליו.
זבולון אורלב: אתה לא בקיא בזה?
זבולון אורלב: מר שוסטרמן הוא אדם ישר והגון.
זבולון אורלב: אם הוא אומר – אני מקבל את דבריו.
זבולון אורלב: הוא הרפרנט של חינוך.
זבולון אורלב: או חלק מהקבוצה.
זבולון אורלב: אני לא יודע את התפקיד המדויק.
אורי שוסטרמן: רפרנט חינוך.
זבולון אורלב: אתם מתקדמים כל-כך מהר, שאני לפעמים לא יודע בדיוק.
זבולון אורלב: והוא חדש.
זבולון אורלב: יש פרשה של הבטחה למרכז השלטון המקומי על בטיחות, אבל זו פרשה נפרדת.
זבולון אורלב: סגן השר שטרן, אתה רוצה לומר משהו?
אורי שוסטרמן: אני חושב שזה לא מתקבל על הדעת, מה שסיפרה הגב' רודריג על התלמידים העולים שאינם מקבלים שיעורי עברית.
אורי שוסטרמן: עכשיו באופנה לדבר על הפערים החברתיים, ופה במו ידינו אנחנו יוצרים עוד דור אחד של מצוקה איומה.
אורי שוסטרמן: וחינם, בלי שום הצדקה.
אורי שוסטרמן: לכן חייבים לסכם את הדברים - היות שההבטחה ניתנה לרשויות על-ידי משרד החינוך, לא על-ידי משרד האוצר - המכתב הוא של מנכ"לית משרד החינוך - אני חושב שמשרד החינוך חייב להתגייס ולקיים את ההבטחה שלו, ובמקביל צריך להמשיך לדרוש את קיום התחייבותו של שר האוצר, ופה אנחנו, גם בממשלה וגם בכנסת, נעמוד לצדכם.
אורי שוסטרמן: אבל משרד החינוך עומד פה בחזית מול הצרכים האלה, הוא משרד עם תקציבים ענקיים - - -
אורי שוסטרמן: יש עוד כמה מאות מיליוני שקלים, או לפחות עשרות מיליוני שקלים מהתחייבויות שלטוניות קודמות - - -
זבולון אורלב: תתמודדו עם זה.
זבולון אורלב: אני לא חולק עליך, מר כהן, אני רק מקריא לך שוב מה כתוב בתחילת המכתב – "הריני שמחה להודיעך כי הגענו להסכמה עם שר האוצר על הקצאה מיוחדת שתינתן למערכת החינוך" וכו'.
זבולון אורלב: המנכ"לית היתה זהירה, היא אומרת – שמע, העניין הוא בהסכמה עם שר האוצר, על הקצאה מיוחדת.
עדנה רודריג: אבל יש פה רצף שלטוני.
אורי שוסטרמן: אני בטוח שעלינו ללחוץ על משרד האוצר ולהביא לביצוע ההתחייבות הזאת, אבל התלמידים אינם יכולים לחכות.
אורי שוסטרמן: העסק בוער.
אורי שוסטרמן: 15 מיליון השקלים היו אמורים להיות סכום שנתי, אז לפחות חלק מזה חייבים לשחרר עכשיו על מנת להתחיל בטיפול הנדרש, ואנחנו נמשיך בלחצים שלנו ונגיע לזה.
גנדי ריגר: אנחנו יכולים להמשיך את הדיון בלי סוף, אבל אין תשובה משר האוצר ואין תשובה משרת החינוך.
גנדי ריגר: אני מסכים עם סגן השר יורי שטרן, אנחנו צריכים להחליט על משהו באמצע, לקחת חלק מהכספים ממשרד החינוך ולהמשיך הלאה.
צבי צילקר: אני חושב שצריך להטיל את הלחץ של ועדת החינוך על האוצר.
צבי צילקר: התקציבים שבידי משרד החינוך הם כל-כך מעטים, שכל מה שנוריד מהם עלול לפגוע באחד הנושאים האחרים.
זבולון אורלב: חוק הכלים השלובים.
צבי צילקר: לכן צריך ללחוץ.
צבי צילקר: מדובר בסכום כל-כך קטן, הדגשתי את זה בתחילת הישיבה.
צבי צילקר: צריך ללחוץ על שר האוצר לתוספת תקציב למשרד החינוך.
גלעד גולדמן: ברשותכם, רק הערה אחת – אני רואה חשיבות עצומה בהקצאה של התקציב הזה, אבל היות שאנחנו יודעים מהם היישובים קולטי העלייה ומה הם סדרי העדיפויות, אני הייתי פונה למשרד החינוך בהצעה לבחון אפשרות לתת עדיפות ליישובים האלה בתחומים נוספים, ויש כאלה, מהפרויקטים הקיימים ומהפעילויות הקיימות של המשרד.
גלעד גולדמן: לדוגמה, אדוני היו"ר, אתה סיירת בבית-הספר בר-אילן ברמלה, בית-ספר קולט עלייה.
גלעד גולדמן: מעל שישים אחוז מתלמידי בית-הספר הם יוצאי אתיופיה, כרגע משרד החינוך קיבל אישור של ועדת הכספים בנושא של חידושים והתאמות.
גלעד גולדמן: זה בית-הספר היחיד בעיר שאינו ממוזג.
גלעד גולדמן: נדרשת שם השקעה לא גדולה, וזאת ההזדמנות של משרד החינוך לתת עדיפות לנושא של קליטת עלייה בתחום שהוא - - -
זבולון אורלב: זה בית-הספר המוביל בקליטת עלייה ברמלה, והוא עובד בתנאים הכי קשים.
גלעד גולדמן: זאת הזדמנות לתת עדיפות בנקודה שבה יש למשרד החינוך תקציב ולא צריך לחכות לשום אישור של האוצר, אלא פשוט לתת עדיפות במקום שבו ניתן לתת אותה.
גלעד גולדמן: יש תחומים נוספים, כמו למשל הקדמת סכומי מלגות.
גלעד גולדמן: אנחנו קיבלנו רק מקדמה לתשלומי מלגות לתלמידים עולים בעיר, ובהחלט אפשר להקדים את התשלומים האלה ולתת את המלגות כבר עכשיו – ביישובים קולטי עלייה.
זבולון אורלב: אני חושב שאפשר לסכם את הדיון.
זבולון אורלב: קודם כל נאמר שוועדת החינוך והתרבות רשמה לפניה את התחייבות משרד החינוך - - -
איציק כהן: משרד האוצר.
זבולון אורלב: התחייבות משרד החינוך.
זבולון אורלב: זה מכתב ממשרד החינוך.
זבולון אורלב: התחייבות מנכ"לית משרד החינוך לעשר ערים, בסך 15 מיליון ש"ח, כהקצאה מיוחדת שתינתן למערכת החינוך ביישובים קולטי עלייה.
זבולון אורלב: הוועדה הצטערה ללמוד שההבטחה השלטונית טרם קוימה.
זבולון אורלב: נציג האוצר דיווח לוועדה כי הבטחה זו, שהסתמכה על תוספת מיוחדת ממשרד האוצר, הועברה משר האוצר הקודם, אברהם שוחט, לשר האוצר הנוכחי, וביצועה נתון להחלטתו של האחרון.
יצחק יגודייב: אז למעשה זה יהיה תלוי במצב רוחו של השר הנוכחי?
זבולון אורלב: מה שאני רוצה להציע, סגן השר שטרן, הוא שכל חברי ועדת החינוך יחתמו על פנייה לשר האוצר ולשרת החינוך, עם כל העובדות, בדרישה לגבש פתרון למימון ביניים.
אורי שוסטרמן: כן.
אורי שוסטרמן: אני הייתי מבקש שני דברים נוספים – לציין בהחלטה גם את החומרה שבה אנחנו רואים את המצב הבלתי נסבל שבו תלמידים עולים אינם לומדים עברית - - -
זבולון אורלב: זה נקודתי, תכף נטפל בזה.
איציק כהן: סליחה, בעצם לא התייחסתי לזה בדברי הקודמים.
איציק כהן: אני חושב שלגבי הסוגיה הזאת יש מחר דיון בוועדת החינוך ובוועדת הקליטה לגבי קליטת תלמידים עולים.
זבולון אורלב: נכון, יש לנו מחר ועדה משותפת.
יעל פרבר: ביום רביעי.
איציק כהן: בואו נישאר בסוגיה של 15 המיליון.
אורי שוסטרמן: אבל זה רק לגבי עולי אתיופיה.
זבולון אורלב: לא, אבל תכף נטפל נקודתית.
אורי שוסטרמן: שנית, אם לא תהיה תגובה של שר האוצר, אני מציע שבשם הוועדה תעביר את הנושא לשר שרנסקי, כיו"ר ועדת השרים לעלייה ולקליטה, בבקשה לקיים דיון בנושא.
יצחק יגודייב: סליחה, כבוד היו"ר, אני פשוט חושב שצריכה להיות התייחסות לכלל העולים, ולא להפריד בין העולים, אתיופים במיוחד.
איציק כהן: בנושא הזה מדובר על כלל העולים.
זבולון אורלב: חברי ועדת החינוך והתרבות החליטו לחתום אישית על פנייה מיוחדת לשר האוצר, כדי לממש את ההבטחה השלטונית שניתנה כדין.
זבולון אורלב: עד כאן החלטות הוועדה.
זבולון אורלב: ועכשיו, בעניין של נצרת-עילית, ועדת החינוך אינה יכולה להיות אדישה, וגם לא לדחות את הדיון בנושא ליום רביעי, כשיושבת פה הגברת רודריג, שיש לה המשקל שלה, ואומרת – תשמע, בנצרת-עילית לא מלמדים עולים עברית בגלל בעיות של מורים פרופסיונליים או של התארגנות מערכת החינוך.
זבולון אורלב: הרי זה לא מתקבל על הדעת.
עדנה רודריג: לא מלמדים עברית מורים ישראלים.
זבולון אורלב: מורים לעברית.
זבולון אורלב: אני לא אומר מורים ישראלים.
עדנה רודריג: להוראת השפה.
זבולון אורלב: מורים להוראת השפה העברית.
זבולון אורלב: יכול להיות שגם עולה חדש מלפני עשר שנים יכול להיות היום מורה לעברית בתנאים מסוימים, אינני יודע.
איציק כהן: זאת אמירה גורפת.
איציק כהן: אני חושב שבסך-הכל רוב השעות לתלמידים עולים ניתנות על-ידי מורים שאינם עולים.
איציק כהן: מעבר לכך, כשהבעיה הזאת עלתה, והיתה פנייה של עיריית נצרת-עילית למשרד החינוך בעניינה, הוספנו שעות נוספות למורים עולים, לנושא של מוזיקה ונושאים אחרים לשנת לימודים שלמה, הוספנו שם נדמה לי שישים שעות בעקבות דרישה מיוחדת.
איציק כהן: אני לא יכול לתת כרגע תשובה - - -
אורי שוסטרמן: אני לא מבין איך זה פותר את הבעיה של הוראת עברית אם אתה מוסיף שעות מוזיקה.
זבולון אורלב: מר כהן, תסכים איתי שלא יכול להיות מצב שתלמידים עולים לא לומדים עברית.
איציק כהן: ודאי שלא.
איציק כהן: אין דבר כזה שתלמידים עולים לא לומדים עברית.
עדנה רודריג: מר כהן, יש תאריכים של קליטת תלמידים.
עדנה רודריג: עד חודש נובמבר, או דצמבר, אני לא יודעת בדיוק את התאריך, מתקבלים תלמידים עולים.
עדנה רודריג: אחרי זה לא קולטים.
עדנה רודריג: מה לעשות שאני נסעתי לארגנטינה והבאתי עולים חדשים, שהגיעו בינואר, בפברואר, אתמול - - -
זבולון אורלב: הייתי שם, באמת שיבחו אתכם.
עדנה רודריג: אתמול הגיעו עוד שתי משפחות, אז לא נקלוט אותן?
איציק כהן: לא אמרתי את זה.
איציק כהן: מעבר לכך, יש תלמידים עולים שמגיעים ואת לא מקבלת עבורם שעות בבית-הספר?
עדנה רודריג: אין להם מורים, כי אומרים לנו, שיש לבית-הספר מורי חירום.
עדנה רודריג: בית-ספר חרמון, מר כהן, אתה מכיר את המקום נקודתית אפילו.
עדנה רודריג: יש שם שעות פרופסיונליות - - -
איציק כהן: גב' רודריג, את עושה פה עוול מסוים, כשאת מדברת על בעיה נקודתית, ומהצגת הדברים שלך משתמע כאילו שבעיר לא נותנים - - -
זבולון אורלב: לא, הגב' רודריג אמרה שיש תלמידים; שיש כמה תלמידים, כמה כיתות, של תלמידים עולים, שלא לומדים עברית.
זבולון אורלב: אני לא יודע אם מדובר בעשרה, במאה או באלף.
זבולון אורלב: אבל גם אם זה תלמיד אחד, המצב שתלמיד עולה אינו מקבל שעות השפה העברית אינו מתקבל על הדעת.
עדנה רודריג: מפי מורה לעברית.
זבולון אורלב: מפי מורה שמשרד החינוך קובע שהוא יכול ללמד עברית.
עדנה רודריג: אומרים לי – "יש שעות פרופסיונליות למורים עולים, שהם ילמדו".
איציק כהן: אני חוזר פעם נוספת – ניסינו לסייע לעיר בדרכים שונות, גם במסגרת של טיפול נקודתי, גם בהגדלה של פנימיות-היום בבתי-הספר היסודיים וגם בדרכים אחרות.
איציק כהן: אני אומר מתוך ידיעה ברורה, הדבר העיקרי שהנחה אותנו היה הידיעה שבמקום הזה יש צורך, ולכן ניסינו לסייע בדרכים שונות.
איציק כהן: בין היתר, כפי שאמרתי, הגדלה ניכרת של פנימיות-יום בבתי-הספר היסודיים, מה שאנחנו לא נוהגים לעשות במקומות אחרים.
איציק כהן: נתנו שם גם תוספת של שעות למורים עולים מעבר לקריטריונים - - -
זבולון אורלב: אבל איך אפשר להבטיח שתלמיד עולה ילמד עברית?
איציק כהן: אני לא יכול לתת לך תשובה כרגע, אני מוכן לבדוק את זה.
זבולון אורלב: לא, לא לבדוק, לוודא, אתה אחראי.
איציק כהן: אנחנו נמצאים היום ביוני, שנת הלימודים הסתיימה.
איציק כהן: בכל מקרה אני אומר שאני מוכן לקחת את העניין על עצמי לגבי השנה הבאה.
זבולון אורלב: מובן שמדובר בשנת הלימודים הבאה.
זבולון אורלב: ממך אני מבקש, גב' רודריג, לדווח.
זבולון אורלב: לשלוח לנו מכתב בסוף חודש ספטמבר, ולספר מה קרה עם הנושא הזה.
זבולון אורלב: רשמי לפנייך.
זבולון אורלב: אנחנו לא נשלח לך מכתב, אנחנו מבקשים ממך לשלוח לנו, אני יודע שלא צריך להזכיר לך.
זבולון אורלב: על סדר היום הרפורמה ברשות השידור.
זבולון אורלב: אני מודה לשר רענן כהן על השתתפותו, ומקדם בברכה את כל המשתתפים, ובכללם גם את יושב-ראש הוועד המנהל של רשות השידור.
זבולון אורלב: נמסר לי שהמנכ"ל מתעכב בפקק תנועה, והוא יגיע מאוחר יותר.
זבולון אורלב: אני רוצה לפתוח ולומר שרשות השידור הוא הגוף שנבדק אולי הכי הרבה על-ידי ועדות.
זבולון אורלב: ביקשתי מאחד מעוזרי המחקר להכין לי מסמך רקע לדיון ולעשות עבודה "ארכיאולוגית" כדי לראות באיזה ועדות מדובר.
זבולון אורלב: אם נתחיל בעשור האחרון, פעלה ועדת לבני בשנים 1992-1993.
זבולון אורלב: לאחר-מכן פעלה ועדת צוקרמן בשנים 1996-1997.
זבולון אורלב: לאחר-מכן היה דו"ח גרניט בשנת 1996.
זבולון אורלב: אחרי-זה היה דו"ח תיאום גם בשנת 1996.
זבולון אורלב: לאחר-מכן דו"ח ורדי בשנים 1999-2000, שזה כבר היה בתקופתי, וקיימנו על כך דיון נוקב, ששודר על-ידי ערוץ 33, ובו השתתף ורדי.
זבולון אורלב: לאחר-מכן, היושב-ראש הקודם גיל סמסונוב הגיש הצעה, ועכשיו יש לנו הצעה של דוקטור רענן כהן.
רענן כהן: לא הזכרת את פרופסור חיים בראשית בסוף שנת 2000.
רענן כהן: מעבר לזה, יש דו"חות של מבקר המדינה.
זבולון אורלב: יש עוד דו"ח אחד של מבקר המדינה, שנכתב ב-1999.
זבולון אורלב: אני מניח שיש עוד דו"חות והצעות.
זבולון אורלב: גם לא מנינו כאן את ההצעות בחוק שנותרו על שולחן הכנסת, ובכללם גם הצעת-החוק שלי.
זבולון אורלב: אגב, הצד השווה בין כל הדו"חות, למעט הדו"ח של השר כהן, הוא שכולם צוברים אבק על המדפים.
זבולון אורלב: אגב, היתה יוזמה נוספת גם של השרה דליה איציק, והיא הגיעה להסדר עם משרד האוצר, לאחר שהיתה ידיעה גדולה שהושגו תנאים לפיטורים של 400 עובדים, כלומר: רשות השידור הוא גוף שהעסיק הרבה מאד ועדות, והעסיק מאד את דעת הציבור.
זבולון אורלב: אני חושב שאין חולק על כך שהוא אחד הגופים הממלכתיים החולים במחלה אנושה ביותר מקרב הגופים הממלכתיים של מדינת-ישראל, ואין באמירה זו כדי לפגוע במישהו, אלא כדי לציין עובדה מאד ברורה שעולה מכל הדו"חות, שאין אבא לכישלון המצטבר הזה, ואין מישהו אחד שנושא באחריות.
משה פרידמן: אנחנו לא כל-כך חולים.
זבולון אורלב: אמרתי הרשות.
משה פרידמן: הרשות זה בני-אדם.
זבולון אורלב: אני אינני מדבר באופן פרסונלי.
זבולון אורלב: אני יודע שברשות יש אנשים טובים.
אפי אושעיה: על מה היתה המחלוקת?
זבולון אורלב: אמרתי שהרשות חולה במחלה אנושה כרונית ומצטברת.
זבולון אורלב: היא חולה אנושה ביותר מהבחינה המנהלית והארגונית שיש בגופים הממלכתיים במדינת-ישראל.
אפי אושעיה: איך זה שהחולה הזה מוביל ברייטינג, נגיד בחדשות?
אפי אושעיה: זה פלא עולמי, לא?
רענן כהן: זה בזכות האנשים הרציניים שיש ברשות.
אפי אושעיה: אז מה, אפשר להגיד שלמרות המחלה, הגוף מתפקד?
זבולון אורלב: אני עושה עוול בהכללת הרדיו וטלוויזיה, אבל הרדיו הוא אופרה לגמרי אחרת, ולדעתי, "קול ישראל" מצליח לפי כל קנה מידה.
זבולון אורלב: בוודאי יש גם בטלוויזיה עצמה תכניות מצליחות.
זבולון אורלב: הדברים כאן ידועים, אבל אני מדבר על הרשות כארגון וכגוף ממלכתי, שמנקודת מבטי, חולה במחלה אנושה.
זבולון אורלב: עובדה היא שנכנס שר חדש לתפקידו, ואם הכל תקין, לא צריכים רפורמה.
זבולון אורלב: בא שר חדש, ואני מעריך שהוא ראה מה קרה בעשור האחרון, ואמר: בואו נראה מה אני יכול לעשות.
זבולון אורלב: לכן, כשהתפרסמה הידיעה שהשר רענן כהן יצא ברפורמה, קיימתי אתו שיחה, ואמרתי לו: אני חושב שרפורמה היא דבר חשוב מאד, ולכן עלינו לקיים על כך דיון בוועדה, כדי לראות מה ניתן לעשות; תציג את הרפורמה, נדון בה, ואם היא טובה, נתגייס כולנו לעזור לך, כי רשות השידור יקרה לכולנו, וכולנו רוצים בהצלחתה.
רענן כהן: אדוני היושב ראש, אני מודה לך מאד על דברי הפתיחה.
רענן כהן: אדוני יושב-ראש הרשות, חבריי לעבודה, אנשי רשות השידור, אדוני יושב-ראש סיעת העבודה חבר-הכנסת אפי אושעיה.
רענן כהן: אני רוצה רק לומר שאני אינני מביא דו"ח חדש.
רענן כהן: אדוני היושב-ראש, אתה יודע שברגע שאני מקבל על עצמי תפקיד, אני לומד את הפרטים עד היסוד, ואין אבן שאני לא הופך.
רענן כהן: קיימתי שיחות עם קרוב ל-60 אנשים, והם מטובי התקשורת וכותבי הדו"חות.
רענן כהן: עם כל כותב דו"ח קיימתי שיחה שארכה לפחות שעתיים, והשתתף בה גם הצוות שלי.
רענן כהן: כדי לעשות הפרדה בין הדברים, אני רוצה לקבוע בצורה חד-משמעית, שברשות השידור יש צוות עובדים מיומן ומקצועי, שעומד בשורה הראשונה בתחום השידור בישראל.
רענן כהן: בזכותם של העובדים האלה, הגענו לכל ההישגים הרבים.
רענן כהן: הם עובדים בתנאי שכר שאינם הגיוניים.
רענן כהן: לפני שבוע קיימתי ישיבה ארוכה מאד עם שר האוצר, עם המנכ"ל ועם יושב-ראש הרשות, כדי לקדם את תנאי הפנסיה של העובדים ולהרכיב שכר אחר לגמרי עם תוספת של 20%, מכיוון שלעובדים שיוצאים לפנסיה אחרי 30 שנות עבודה יש תנאי שכר משפילים בפנסיה.
רענן כהן: היום המרכיב הפנסיוני מגיע קרוב ל-40%, כאשר בכלל הציבור הממוצע הוא 60%.
רענן כהן: אני אומר את הדברים, כדי להודיע שאני מתכוון לבצע את הרפורמה הזאת, כי אני מסכים עם כל מה שאמר היושב-ראש.
רענן כהן: אנחנו אומרים את זה לטובת כל העובדים, מכיוון שאנחנו רוצים להקים רשות שידור לתפארת מדינת-ישראל.
רענן כהן: השבוע ישבתי עם חברת תיאום.
רענן כהן: עובדת שם שנים רבות דורית און, שהיא סגן אלוף בצה"ל.
רענן כהן: היא לא עובדת רשות השידור, אלא עובדת חיצונית.
רענן כהן: כמו ש"לקחנו" עשרות אנשים כדי לכתוב דו"חות, כך גם ממנה קיבלתי דו"ח נוסף עם הרבה ספרים.
רענן כהן: אם היתה הסקירה שלה מופיעה כאן, הייתי צריך לסגור את רשות השידור.
רענן כהן: לפי הדו"ח, אין שום דבר טוב ברשות השידור, לא מערכת מחשוב, לא מערכת ארגון, וניהול כושל ברשות השידור בצורה שלא ראיתי בשום ארגון שמכבד את עצמו.
אפי אושעיה: אדוני השר, האם כשאתה אומר רשות שידור, אתה מדבר על הטלוויזיה ועל הרדיו ביחד, או שיש הפרדה ביניהם?
רענן כהן: ההנהלה היא אותה הנהלה, זה לא משנה.
אפי אושעיה: אבל האם יש אותה בעיה ברדיו כמו בטלוויזיה?
רענן כהן: אני כרגע מדבר ברמת המקרו.
רענן כהן: במובן מסוים יש שוני רב, אבל אני צריך להסתכל כרגע על רשות השידור מול מדינת-ישראל.
רענן כהן: אני מסתכל על העובדות ועל הנתונים, ושואל איך רשות השידור עדיין מצליחה להגיע להישגים כאלה.
רענן כהן: במדינות מתוקנות במערב, השידור הציבורי חשוב לחיזוק מוסדות הדמוקרטיה, כמו: הכנסת ובית-המשפט.
רענן כהן: השידור הציבורי בישראל מהווה תשתית חיונית והכרחית לתהליך הדמוקרטי.
רענן כהן: בעיניי, השידור הציבורי הוא גם חלק חשוב מהתרבות הישראלית, מהיצירה הישראלית, מההוויה הישראלית, והוא מקום המפגש העיקרי בין הממשלה ובין האזרחים על קבוצותיהם השונות ובינם לבין עצמם.
רענן כהן: אני מתכוון שעוד במהלך כהונתה של הממשלה הנוכחית, ממשלת האחדות, יהיו לנו טלוויזיה ורדיו ציבוריים, המנוהלים נכון על יסודות מנהליים כלכליים איתנים, ובעיקר שיהיו תכנים ראויים.
רענן כהן: זה הוא התפקיד המרכזי שאני בא היום לעסוק בו.
רענן כהן: אמרתי שנכתבו הרבה דו"חות על רשות השידור, והודעתי גם לוועד המנהל, שאין בכוונתי לכתוב יותר דו"חות ברשות השידור.
רענן כהן: אין יותר אנשים שמזמינים אותם לכתוב דו"ח אחרי דו"ח.
רענן כהן: במשרד שלי יש ארון עם כל הדו"חות.
רענן כהן: מי שירצה ללמוד אותם, יבוא אליי למשרד, והוא יוכל לעבור על כל הדו"חות, ולראות מה קרה בתקופה מסוימת.
רענן כהן: אני רואה משבר מתמשך ביחסים בין המוסדות הנבחרים וההנהלה, יחסי עבודה לקויים בין ההנהלה לעובדים, בריחת מוחות מקצועיים מעולים לערוצים המתחרים והסדרי עבודה שאינם מתאימים לגוף העוסק ביצירה ובשידור.
רענן כהן: צריך לבדוק את האפשרות להוציא את עובדי רשות השידור ממסגרת התקשי"ר, כי אני חושב שכאשר עוסקים ביצירה ובאמנות, אנחנו צריכים לתת לעובדים את תנאי השוק המתקיימים בכל המערכות בעולם כדי לחזק את הכוחות הרצויים, ועל-מנת שתהיה לנו רשות שידור טובה ביותר.
רענן כהן: קשה לראות האם יש תמחיר, פעולות ותכניות.
רענן כהן: אני לא יודע כמה עובדים יש ברשות השידור.
זבולון אורלב: למה, אתה לא יודע לספור?
רענן כהן: אני לא יודע כמה עובדים יש.
רענן כהן: ראש המנהל של כוח אדם לא יכול להגיד לי מה כוח האדם שיש ברשות השידור.
רענן כהן: גיליתי שיש 1,806 עובדים בתקנים ויש עוד ש"תים – שוברי תשלום, והמספר כל הזמן משתנה.
רענן כהן: כל יום אני שומע מספרים, כמו: 830,430, 620, 780, 990.
רענן כהן: אני לא יודע מה כוח האדם שיש ברשות השידור.
רענן כהן: אני חושב שהתופעה שמוסד לא מסוגל להגיד לכמה כוח אדם הוא משלם שכר היא תופעה שלא קיימת בשום מוסד במדינת-ישראל ובשום ארגון.
רענן כהן: איפה אנחנו יכולים למצוא אנרכיה כזאת במוסד עם כזה עוצמה וכוח?
רענן כהן: אין בקרה ניהולית ותקציבית.
רענן כהן: אדוני היושב-ראש, אני מודיע לך שהתקציב ברשות השידור עמום, אי אפשר להבין אותו.
רענן כהן: בעזרת ארבעה רואי חשבון מקצועיים, השוויתי אותו למודלים כלכליים.
רענן כהן: בשנת 1965 בנו תקציב ושינו את המספרים כל שנה, ואמרו: הפוליטיקאים יאשרו, זה בסדר.
רענן כהן: אין בסיס שבו נאמרים סכומים ליחידה, למה עולה שעת שידור בערוץ אחד פי שניים מאשר בערוץ שני.
רענן כהן: אין לי ניתוח שבעזרתו אוכל להבין את המציאות.
רענן כהן: זה קשור יותר למערכת הניהולית של רשות השידור.
רענן כהן: אין מנגנון חסכון והתייעלות.
רענן כהן: חמור מכל, התקציב מוצג, כפי שאמרתי, בעמימות.
רענן כהן: תכניות ההבראה לא מיושמות מזה שנים.
רענן כהן: כל מומחה קיבל כספים ופרנסה רבה.
רענן כהן: אני אוסיף גם שיש כל מיני תכניות שעובדי רשות השידור יכולים לעשות לבד.
רענן כהן: צריך אוריינות, ויש להם הארכיון הטוב ביותר הקיים.
רענן כהן: במקום זה, אנחנו מוציאים את העבודה, וכל פעולה עולה מאות אלפי דולרים.
רענן כהן: אני שואל למה ביצעו את זה ועל סמך מה, אם אני יכול לתת לעובדי רשות השידור לבצע את הדברים בצורה הפשוטה ביותר.
רענן כהן: אין השקעה בפיתוח, בטכנולוגיה ובמו"פ.
רענן כהן: בעידן רב ערוצי וכשה
רענן כהן: עולם מתפתח, הדבר המרכזי הוא יחידת מו"פ, הבאת הכלים החדשניים ביותר, כדי ליצור מערכת שניתן לעבוד איתה.
רענן כהן: כפי שאמרתי, למרות כל העיוותים שהזכרתי מבחינת הניהול והכשל הכללי, עדיין רשות השידור מתמודדת בהצלחה גדולה מול הערוצים האחרים.
רענן כהן: הישג זה נובע, כפי שאמרתי, מן העובדים.
רענן כהן: אני רוצה לציין שלוש מטרות שיש לרפורמה הזאת: אחת – הבראה ארגונית ניהולית של הרשות ויחסי העבודה בה.
רענן כהן: אני נפגשתי עם רוב הוועדים וישבתי גם עם ההסתדרות.
זבולון אורלב: לפי הנייר שלי, יש 11 ועדים.
זבולון אורלב: כשאמרת שנפגשת עם רוב הוועדים, הבנתי למה לא הספקת להיפגש עם כולם.
רענן כהן: נכון.
12961: לדעתי, יש היום 14 ועדים.
משה פרידמן: בפועל יש שלושה.
זבולון אורלב: עוזר המחקר אומר שיש 11, יושב-ראש רשות השידור אומר 14 ואתה אומר שלושה.
משה פרידמן: בפועל יש שלושה: מנהליים, טכנאים והאיגוד הארצי.
רענן כהן: עם כל אלה נפגשתי.
רענן כהן: הגדלת היקף ההפקה המקורית והעמדתה במרכז השידור הציבורי, וכן התאמת חוק רשות השידור לעידן התקשורת המודרנית.
רענן כהן: כמובן שכל מה שייעשה צריך להתבצע על-פי חוק.
רענן כהן: המבנה שמוצע כאן צריך להיות על-פי החוק הקיים.
רענן כהן: יש מה שנקרא חלק ב'.
רענן כהן: אנחנו מגישים עכשיו את החוק החדש, כי מ-1966 ועד עכשיו לא הגישו אף חוק ולא עדכנו את החוק.
רענן כהן: מבחינת התוצאה לא קרה דבר.
רענן כהן: יש הצעת-חוק מוכנה, שאני מתכוון בימים הקרובים להגישה.
זבולון אורלב: בימי ממשלת ברק פעלה ועדה.
רענן כהן: זה החוק שכבר פחות או יותר מגובש, ואני מביאו לממשלה כדי לעדכן אותו.
רענן כהן: אשמח מאד אם יהיו שינויים לפני שנגיש אותו.
רענן כהן: כל תיקון יתקבל בברכה.
יורם חטב: אם אפשר, צריך לתקן בחוק את הקנס על סך 3,000 לירות.
יורם חטב: צריך להמיר את הלירות לשקלים.
רענן כהן: אני רוצה לקבוע מה אני מתכוון לעשות להשגת הבראה ארגונית: שינוי תרבות ניהולית, ביזור סמכויות והידברות, ניהול הרדיו והטלוויזיה במשק סגור, הבראה כלכלית באמצעות תמחור, פעולות ותכניות התייעלות ובקרה.
רענן כהן: הסדרת תנאי השכר, ובעיקר הפנסיה הבלתי ראויה, דורשים תיקון.
רענן כהן: קיצוץ הדרגתי באגרה במסגרת חמש שנים, תוך התייעלות ותוך הכנת רשות השידור לעבוד בצורה נכונה ויעילה, ותוך הבטחת מעמדם של העובדים לטווח ארוך מאד.
רענן כהן: ההוצאה הקבועה לניהול ולשכר מגיעה היום ל-80%, ואנחנו מדברים על תקציב שהוא קרוב למיליארד שקל.
רענן כהן: התקציב בנוי על 820,000,000 שקל.
רענן כהן: יש לשאוף להפוך את המגמה ביחס בין הוצאות הניהול והשכר לבין התפעול והפעילות שברשות השידור.
אלישע שפיגלמן: אבל השכר זאת הפעילות.
רענן כהן: אנחנו נבדוק כל דבר.
רענן כהן: מאחר שהרוב קיבל את החוברת, אפשר לראות שכל יעדי השידור שמוצעים כאן הם תרגום מהחוק הקיים - ולא צריכות להיות תוספות - מתן מידע מהימן ומעודכן על ההוויה הלאומית והבינלאומית; קיום במה ציבורית להבעת דעות שונות ושיח ציבורי חופשי; מתן ביטוי לפלורליזם הישראלי, למגזרים השונים של הציבור היהודי והערבי ולאזורי המרכז והפריפריה; חיזוק ערכי הדמוקרטיה, הציונות, ההומניזם והיהדות; עידוד היצירה המקורית בכל תחומי התרבות והאמנות; מתן ביטוי למורשת ישראל, לחגי ישראל ולמועדים לאומיים; חיזוק הסולידריות והאחדות בחברה הישראלית; מתן ביטוי להישגי מדינת-ישראל והפצת התרבות הישראלית בקרב התפוצות.
רענן כהן: מעבר לצד המקצועי, בכוונתי להביא לכך שהטלוויזיה תעבוד בשלושה ערוצים.
רענן כהן: הערוץ האחד – הערוץ שפועל היום בצורה נכונה מבחינת המבנה שלו, אבל צריך לראות איזה דברים חסרים כדי לעבות אותו וכדי להפוך אותו לערוץ שיכול לתת לנו את כל המגוון.
רענן כהן: הערוץ השני – תוך שלושה חודשים אנחנו נקים את הערוץ המזרח-תיכוני, שיוגש בשפות ערבית ואנגלית, כדי שהוא ייתן ביטוי לערוצים הרבים שקמים חדשות לבקרים במזרח-התיכון.
רענן כהן: ההתעסקות בסוגייה של הקמת ערוץ בערבית נמשכת ברשות השידור מ-1992.
אייל מלובן: ואיך זה משתלב עם הערוץ הייעודי?
נורית הניג: האם ערוץ 33 לא אמור היה להיות ערוץ המזרח התיכון?
נורית הניג: הרי זאת היתה המטרה שלו.
נורית הניג: כך אני זוכרת את הרציונל שלו.
רענן כהן: תראו מה שקרה, ומה קרה גם לכוונה ליישם את כל הדו"חות שלכם.
רענן כהן: אל תדברו על רציונל.
נורית הניג: לא, אני שואלת.
רענן כהן: יוקם הערוץ הערבי, ש"ייצא" מהערוץ הראשון וישדר את כל התכניות בערבית ובאנגלית.
רענן כהן: אני חושב שזה אחד הדברים החשובים ביותר, שמדינת-ישראל היתה צריכה להוביל בשנים האחרונות, ולצערי, הדבר הזה לא בוצע.
רענן כהן: אני קובע שערוץ 33 במתכונת שתיארתי, יפעל תוך מספר חודשים, והוא בעצם ישקף את הפן החברתי של מדינת-ישראל ואת כל המגוון החברתי.
רענן כהן: בערוץ זה יוקרנו כל הסדרות וכל התכניות, שיתארו את החברה במהותה על כל בעיותיה.
רענן כהן: אתם תחליטו מה הם התכנים.
נורית הניג: סליחה, מה הערוץ הראשון, עם כל התכניות והסדרות - -
אפי אושעיה: אדוני היושב-ראש, עם כל הכבוד, גם לי יש שאלות והערות.
אפי אושעיה: איזו מן תרבות דיון זאת?
רענן כהן: באופן כללי, אנחנו מקיימים דיון בוועדת החינוך והתרבות של הכנסת.
רענן כהן: אני קצת ותיק בכנסת.
רענן כהן: אני רואה שמתקיים כאן דיון עם רשות השידור.
רענן כהן: מלבד חבר-הכנסת אפי אושעיה, חברי-הכנסת לא הגיעו לישיבה.
רענן כהן: לא ידעתי שהוזמנו לכאן עובדי רשות השידור.
יהודית גידלי: לא הייתי צריכה להודיע.
נורית הניג: נמצאים כאן מהטלוויזיה החינוכית.
רענן כהן: אני לא ידעתי שרשות השידור מבקשת דיון.
רענן כהן: יש נוהל, מבקשים דיון, ואפשר לפנות אליי.
רענן כהן: אני גם אסייר ואפגש עם כל האנשים.
רענן כהן: דלתי תמיד פתוחה.
רענן כהן: גם אנשי הטלוויזיה החינוכית ביקשו לקבוע אתי פגישה, ואני אפגש איתם.
רענן כהן: אם מתקיים עכשיו דיון עם עובדי רשות השידור, היינו צריכים קודם כל לקיים במסגרת רשות השידור פגישה פנימית.
זבולון אורלב: אנחנו לא מנהלים פה דיון עם עובדי רשות השידור.
זבולון אורלב: אנחנו מנהלים את הדיון בתכנית שלך.
זבולון אורלב: יש מוזמנים קבועים לוועדה בדיונים כאלה, ואנחנו לא מחדשים פה שום דבר.
רענן כהן: להפך, אני מכבד ושמח על כך, אבל אני רק אומר בהערה כללית, שבסך הכל כשאני מסתכל על הנוף הכללי, רוב האנשים הם עובדי רשות השידור.
רענן כהן: הייתי צריך לדעת שהדיון יתקיים עם עובדי רשות השידור, כי כשאני בא לוועדה בכנסת, אני יודע שאני מופיע בפני ועדה בכנסת שמשתתפים בה חברי-הכנסת.
רענן כהן: אני רוצה שייצא מכאן מסר ושיהיה ברור, שאני מתכוון לבצע את הרפורמה.
רענן כהן: אני אבצע אותה, כי אני לא מתכוון לעשות דבר שהוא לא מאה אחוז לטובת כלל הציבור במדינת-ישראל.
רענן כהן: הרפורמה היא נכונה ונבדקה על-ידי כל המומחים וגם על-ידי כל אלה שכתבו את התכניות בעבר.
רענן כהן: אני בטוח שכאשר הטלוויזיה החינוכית קמה, היא קמה בעידן מסוים, והיו גם צרכים חינוכיים.
רענן כהן: אני מוכן לתת הכל למען החינוך, כי אני חושב שזה הבסיס של החברה הישראלית.
רענן כהן: אנחנו חושבים היום שאין המשך לקיומה הנפרד של הטלוויזיה החינוכית, ושהיא צריכה לעבור לערוץ אחד, אבל הודעתי שקיימתי שיחה עם השרה לימור לבנת, ולא נבצע דבר לפני שהדבר יסוכם על-ידי השרה, שעומדת להקים ועדה בנושא.