GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אייל פרייס: אני חוזר שוב לעניין אדוני היושב ראש, כי אני מבקש שהוועדה הזאת תשקול בכובד ראש לפני שהיא באה להצביע על העניין הזה, האם באמת גורם הזמן, הדלתא הזאת של הזמן שתקוצר בכנסת הבאה בהליך החקיקה, היא לא אגיד חזות הכול אבל היא הגורם המכריע.
אייל פרייס: האם באמת זה השיקול הקריטי שיגבר על כל השיקולים המהותיים שמשרד המשפטים מעלה באומרו את מה שהוא אומר?
אייל פרייס: שהצעת החוק הנוכחית שנמצאת בפניכם להצבעה רחוקה מלהשביע את רצונם שלהם, קל וחומר את רצונה של התעשייה.
אייל פרייס: הרי אדוני, בסופו של יום ענף התקליטים יהיה כאן גם בעוד חצי שנה עתה כנסת תשוב ותתכנס.
אייל פרייס: האמנים גם הם יהיו כאן בעוד חצי שנה עת הכנסת תשוב להתכנס.
דב חנין: על זה אנחנו עובדים, שגם האמנים יהיו כאן.
אייל פרייס: נכון.
אייל פרייס: צריך לעבוד על כך שגם ענף התקליטים יהיה כאן וגם הכנסת תהיה כאן.
דב חנין: אתה אופטימי על הבוקר.
דב חנין: גם הכנסת, גם ענף התקליטים, גם האמנים.
אייל פרייס: אנחנו כאן לנצח.
אייל פרייס: הרי גם הכנסת תהיה כאן בעוד חצי שנה ואני שואל מהו החיפזון להצביע על הצעת חוק שנוסחה ב-24 השעות האחרונות, שהיא שונה לגמרי מה שהממשלה הצביעה עליה בוועדת השרים.
דב חנין: יש לך כאן נוסח מקורי.
עדנה הראל: נעשתה כאן פרפראזה על מה שאני אמרתי ואני מבקשת לתקן.
עדנה הראל: אני לא חושבת שזה שונה באופן מהותי.
עדנה הראל: להפך.
עדנה הראל: אני חושבת שהאסנס שהיה קיים בטרומית נמצא כאן וזה העניין של התקופה הבלתי סבירה בהתקשרות בלעדית.
עדנה הראל: לאסנס הזה אנחנו מוכנים להמשיך ולדון עליו.
עדנה הראל: אנחנו מסכימים שאין לנו כרגע מספיק מידע בשביל לרדת לפרטים ואנחנו מתנגדים לפרטים שהיו בקריאה הטרומית כי אנחנו לא יכולים לעמוד מאחוריהם היום.
עדנה הראל: אולי אחרי לימוד נגיע לאותם שבע שנים ואולי לא.
עדנה הראל: אני לא אומרת שבגלל שהיה כתוב בקריאה הטרומית מספר שנים מסוים, אבל במובן הזה עם כל הכבוד אני חושבת שזה נוסח שהוא התגלגל קצת יותר מ-24 שעות אבל עדיין בכל הכבוד אנחנו מסכימים לו והבאנו אותו כמשהו מוסכם מאחר והוא מייצג את האסנס מבחינתנו שעליו אנחנו מוכנים לדבר והוא משקף עמימות כדי שתובטח השיחה ויובטח הדיון המעמיק אחרי הקריאה הראשונה, מה שלפעמים נוסח מפורט אחרי קריאה ראשונה יוצר קונסטלציה שמונעת דיון מפורט.
עמרם מצנע: אנחנו מתחילים לחזור על הדברים ואין צורך בזה.
עמרם מצנע: לא שאין לנו זמן אלא אין צורך בזה.
עמרם מצנע: גם הצעת החוק בקריאה הטרומית, והממשלה לא כל כך אהבה את הנוסח אבל הסכימה להתקדם ולחייב תיאום כמובן לאורך הדרך.
עמרם מצנע: על כן הדברים האלה הם מקובלים, הם סבירים, הם נכונים ואני לא רואה כאן שום חיפזון חוץ מאשר באמת להספיק לקיים את התהליך ולתת לחוק הזה סטטוס ולא שייזרק לפח ההיסטוריה כי הסיבה בגללה התכנסנו היא סיבה נכונה, מוצקת, קיימת ואותה צריך לתקן.
עמרם מצנע: אני יודע שאתם לא אוהבים, ואמרתם את זה מהתחלה, התערבות בכלל של המחוקק בתחום הזה, וזה לגיטימי.
עמרם מצנע: שמענו וראינו.
עמרם מצנע: מישהו מחברי הכנסת?
דב חנין: בוקר טוב לכולם.
דב חנין: גבירותיי ורבותיי, אני חושב שבשלב הזה של הדיון לכולנו ברור שקיימת בעיה.
דב חנין: לטעמי הבעיה שקיימת היא בעיה קשה.
דב חנין: היא בעיה קשה לאמנים, היא בעיה קשה לאמנות, היא שאלה שהחברה צריכה להידרש אליה.
דב חנין: אנחנו לא יכולים להמשיך ולהתעלם מסוגיות בהן נראה לנו שהמצב הוא בלתי אפשרי.
דב חנין: לכן ההתערבות היא חיונית.
דב חנין: אני יודע שיש כאן גם ויכוח של השקפת עולם.
דב חנין: יש אנשים שעדיין מאמינים – לי תמיד זה נשמע קצת מוזר, אבל יש אנשים שמאמינים ואני מכבד אמונות של אנשים גם אם הן אמונות דתיות שאין להן קשר למציאות כמו שאני מכיר אותה – שיש כזה דבר בעולם שנקרא שוק חופשי ושבשוק החופשי הזה כולנו מתנהלים בצורה שווה ובצורה רציונלית ושאפילו, כך שמעתי חבר הכנסת פריג', יש כאלה שטוענים שבסוף יש איזושהי יד נעלמה, לא של אלוהים אלא איזשהו מנגנון אחר, שמסדר את כל הדברים והם בסוף גם יוצאים בסדר.
דב חנין: אני מאוד מקנא באופטימיות הזאת של אנשים שבאופן פלאי גם משקפת את האינטרסים שלהם.
דב חנין: בדרך כלל אלה שיודעים לסדר את הדברים כך שזה ייפול בצד שלהם, הם אלה שמשכנעים אותנו שזה פשוט כללי הטבע סידרו את הדברים כך ולא שום התערבות אחרת.
דב חנין: אולי זאת אופטימיות, אולי אלה אינטרסים, ברור לחלוטין שהאתוס הזה הוא מיתוס.
דב חנין: שוק חופשי, לא מכיר.
דב חנין: אני בעד חופש, אני גם בעד שוק, אבל שוק צריך התערבות, כללים והסדרה של החברה כדי לקבוע את המסגרות, כדי לקבוע מה מותר ומה אסור כי אחרת אנחנו נמצאים בהפקרות שאי אפשר לחיות בה.
דב חנין: אני מצטרף לדברי עדנה ואני רוצה גברתי היועצת המשפטית להבטיח שאנחנו מייצרים כאן תשתית שתאפשר לנו במהלך הדיון לקריאה השנייה והשלישית לבצע כאן באמת את העבודה עם מרחב דיונים מספק.
דב חנין: לצורך זה אנחנו צריכים את כל הדילמות, את כל הסוגיות בהן דנו, עם כל סימני השאלה – ובהחלט יש כאן מורכבויות ואני ממש לא מזלזל במורכבויות האלה - וגם מגוון האופציות לפתרון, כל הדברים האלה צריכים ברמה העקרונית להיכנס לדברי ההסבר כדי שאנחנו לא נהיה במצב שאחר הקריאה הראשונה, בגלל שאלות פרוצדורליות טכניות, מישהו יעלה טענה של נושא חדש ואנחנו נישאר תקועים.
דב חנין: כל המורכבויות צריכות להיכלל בדברי ההסבר כדי שאנחנו נוכל אחר כך להמשיך ולעשות את העבודה כמו שצריך.
דב חנין: אני אומר אנחנו אבל אני לא יודע מי מאתנו יהיה כאן, אבל מבחינה זאת יש רשימה מספיק מכובדת של חברי כנסת שחתומים כיוזמים על הצעת החוק כך שגם אם שלושתנו לא נהיה, יהיו כאן רבים אחרים וטובים שמן הסתם יוכלו להמשיך את העבודה הזאת.
דב חנין: אני גם מצטרף לאמירה שאומרת שסוגיית הזמן היא סוגיה חשובה אבל לא הסוגיה היחידה.
דב חנין: גם כאן אנחנו צריכים לחשוב לבטא את מגוון הפרובלמטיקות שכבר זיהינו שקיימות בעניין כפרובלמטיקות שצריך להתייחס אליהן.
דב חנין: גם זמן, גם מתכונות, גם צורה, גם אופנים בהם הסכמים כאלה נעשים ונחתמים.
דב חנין: אני רוצה גם להודות.
דב חנין: אני יודע שבסיפור הזה היו ויכוחים וקשיים, ובשבוע שעבר אפילו לרגע נראה היה לנו שלא נצליח להתקדם.
דב חנין: אני באמת רוצה לסיים את דבריי באיזושהי הערכה לכל המעורבים על המאמץ של הרגע האחרון שנעשה, גם מצד משרד התרבות, כדי לאפשר לנו להתקדם בדבר הזה.
דב חנין: אני חושב שזה באמת דבר חשוב וראוי וטוב שעשינו את המאמץ כדי להתקדם את הצעד הנוסף הזה.
עיסאווי פריג': בוקר טוב.
עיסאווי פריג': לקום בשעה כזאת ולבוא לדיון, זה לא פשוט אבל השתדלתי.
דב חנין: השיטה שלי הייתה לדלג על השינה בלילה.
עיסאווי פריג': הנושא היה מספיק ערכי וחשוב עבורי ולכן התאמצתי מאמץ יתר כדי להגיע.
עיסאווי פריג': חברים, אני מתפלא על כך שיש בינינו מחלוקת על החוק הזה.
עיסאווי פריג': בעיני זה חוק שאסור שתהיה מחלוקת בו.
עיסאווי פריג': אני גם מופתע על כך שעברו כל כך הרבה שנים עד שהוא מגיע לדיון בכנסת.
עיסאווי פריג': זה היה צריך להיות מוסדר שנים רבות לפני כן.
עיסאווי פריג': אני לא רוצה להרחיב בנושא אבל חבר הכנסת מצנע, טוב עשית שהבאת את זה היום, הזמן הוא קריטי וחשוב כדי להחיל דין רציפות.
עיסאווי פריג': אני חושב שאנחנו צריכים להיות פה אחד, במיוחד החברות שאתם בהתנהלות שלכם, בהבעת העמדה שלכם בדיונים – ואני עקבתי אחרי הדברים – יוצרים אנטי וזה לא בריא.
עיסאווי פריג': זה באמת לא בריא.
עיסאווי פריג': מה בסך הכול אנחנו רוצים?
עיסאווי פריג': יצירה, עוד שיר יפה, עוד אמנים מצליחים.
עיסאווי פריג': בואו נשלב ידיים.
עיסאווי פריג': כפי שאמר ידידי חבר הכנסת דב חנין - אני מבטיח לכם שבכנסת הבאה הוא יהיה - בכנסת הבאה נסיים את זה וכל תיקון שאמור להיות, ייעשה.
עיסאווי פריג': בואו נעשה את זה בכיף ובאווירה טובה.
עיסאווי פריג': תודה כבוד היושב ראש על שאתה מביא את זה לדיון ומעביר את זה.
30686: תודה.
30686: נתת לי את רשות הדיבור קודם אבל אני אנצל אותה עכשיו.
30686: עוד איזה משהו אגב הדיון לקראת דברים שצריכים עוד ללמוד וללבן לקראת קריאה שנייה ושלישית לכשתכונס הכנסת.
30686: אחת השאלות עליה דיברנו היא - אנחנו חושבים שגם צריך להמשיך ולדון בהם - היא השאלה על איזה סוגי אמנים צריך לחול החוק.
30686: זאת אומרת, האם זה רק על אמנים מתחום המוסיקה או על סוגי אמנים אחרים.
30686: הזכרנו למשל שחקנים, ציירים, קומפוזיטורים.
30686: השאלה אם זה מוגבל אך ורק לתחום התרבות.
עמרם מצנע: השאלות נשאלו.
עמרם מצנע: הנושאים עלו.
עמרם מצנע: אני מציע שנצביע.
עמרם מצנע: מי בעד אישור הצעת חוק הגנה על זכויות אמנים במוזיקה, התשע"ד-2014?
עמרם מצנע: על סדר היום הצעת חוק איסור אלימות בספורט (תיקון) (הגברת האכיפה), התשע"ה-2014.
עמרם מצנע: החוק עבר אתמול בערב בקריאה ראשונה במליאה ואנחנו כאן כדי להכין אותו לקריאה שנייה ושלישית.
עמרם מצנע: לפני שאנחנו מקריאים, מישהו רוצה לומר משהו?
30686: אני רוצה רק לומר שאנחנו לא מרגישים שהייתה לנו אפשרות לקיים את הליבון כפי שדיברנו עליו והכנסנו אותו לדברי ההסבר.
30686: לא ניתנה לנו האפשרות לקיים דיון בעמדה המקצועית שהייתה למשרד שלנו לגבי עבירת הענישה.
עמרם מצנע: המשרד מביא את עמדתו ואומר שהוא לא רוצה להעביר את החוק הזה בקריאה שנייה ושלישית בכנסת הנוכחית?
30686: לא.
30686: אני רק אומרת לגבי הסיכום.
עמרם מצנע: תאמרי למה את מתכוונת.
30686: אני אומרת.
30686: בדיון האחרון שהיה כאן הכנסנו בדברי ההסבר את זה שיש נושאים שטעונים ליבון לקראת ההכנה לקריאה שנייה ושלישית.
עמרם מצנע: אני שואל מה עמדת המשרד.
עמרם מצנע: לא להעלות את זה לקריאה שנייה ושלישית בכנסת הנוכחית או שכבר אין עמדת משרד?
30686: אין לי התייחסות לזה.
30686: יש לי התייחסות קונקרטית רק לנושאים שאנחנו רצינו להעלות אותם.
עמרם מצנע: נתחיל להקריא ותתייחסו קונקרטית.
מירב ישראלי: הצעת חוק איסור אלימות בספורט (תיקון) (הגברת האכיפה), התשע"ד-2014 הוספת סעיף 13א בחוק איסור אלימות בספורט, התשס"ח-2008 (להלן – החוק העיקרי), אחרי סעיף 13 יבוא: "13א.
מירב ישראלי: סמכות הרחקה בהפרה חוזרת הורה קצין משטר על הרחקה או הגבלה של אדם כאמור בסעיף 13(ב) או (ג) (בסעיף זה – הוראת קצין משטרה), יהיו רשאים שוטר להרחיק אדם ממקום כאמור בסעיף 12 וסדרן לאירועי ספורט להוציא אדם ממקום כאמור בסעיף 11 בהתקיים אחת מאלה: האדם הפר הוראת קצין משטרה או את תנאיה בתקופה שלגביה ניתנה לו ההוראה.
מירב ישראלי: בתוך 180 ימים מהיום שבו ניתנה לאדם הוראת קצין משטרה התקיימו הנסיבות המפורטות בסעיף 17(1).
מירב ישראלי: אני מזכירה שהקראנו אותם בקריאה הקודמת.
מירב ישראלי: על הרחקת אדם או הוצאתו בידי שוטר או סדרן לאירועי ספורט, לפי העניין, לפי הוראות סעיף קטן (א), יחולו הוראות סעיף 13, בשינויים אלה:
מירב ישראלי: אם האדם הפר צו הרחקה או הגבלה או תנאי מתנאיו או לא ציית להוראות שוטר או סדרן לאירועי ספורט – רשאי קצין משטרה להורות על הרחקתו או הגבלתו לתקופה נוספת שלא תעלה על שישים ימים.
מירב ישראלי: אם האדם התנהג באופן אלים או תוך הפרת הסדר הציבורי באירוע ספורט, או שקיים לגביו חשד סביר שעבר עבירה הקשורה לספורט - רשאי קצין משטרה להורות על הרחקתו או הגבלתו לתקופה נוספת שלא תעלה על תשעים ימים".
מירב ישראלי: הוספת סעיף 16א אחרי סעיף 16 לחוק העיקרי יבוא: "16א תקיפה באירוע ספורט התוקף אדם במקום שבו מתקיים אירוע ספורט, דינו – מאסר שלוש שנים.
מירב ישראלי: לעניין זה, "תקיפה" – כמשמעותה בסעיף 378 לחוק העונשין".
מירב ישראלי: כפי שאמרנו, זאת החמרה משנתיים לשלוש שנים.
מירב ישראלי: תיקון סעיף 17 בסעיף 17(2) לחוק העיקרי, בסופו יבוא "או שהוא שיכור או תחת השפעת סם מסוכן או חומר מסכן, או שיש חשד שהוא שיכור או תחת השפעה כאמור.
מירב ישראלי: לעניין זה, "סם מסוכן ו"חומר מסכן" – כהגדרתם בחוק המאבק בתופעת השימוש בחומרים מסכנים, התשע"ג-2013".
מירב ישראלי: עד כאן.
30686: להבהיר.
30686: אנחנו לא מתנגדים לדברים כפי שהוקראו כרגע.
עמרם מצנע: את הערת על התוספת שהתבקשה?
30686: הערתי על מה שהיה בדברי ההסבר.
מירב ישראלי: בדברי ההסבר נאמר, אם אני זוכרת נכון, שני נושאים – החמרת הענישה בסעיף 16 לחוק שעניינו איסור כניסה לשדה המשחק והרחקה מאירועי ספורט לתקופה ממושכת, ומתן סמכות לקצין המשטרה להורות על הרחקה או הגבלה לתקופה ממושכת יותר מהקיים כיום בחוק ובהצעה.
30686: נכון.
מירב ישראלי: אלה היו שני הנושאים שהם ביקשו ללבן בין המשרדים.
30686: רצינו שהם יקבלו ביטוי מעבר למה שאמור כאן.
30686: ההצעה שלנו הייתה להחמיר את הענישה שקבועה כיום על כניסה לשדה המשחק לשנתיים ולתת את הסמכות המדוברת להרחקה לקצין משטרה, להגדיל אותה לתשעים ימים.
30686: שוב, כמו שאמרתי, בזמנו הדברים היו אמורים להיות מלובנים במשרד המשפטים אבל לא הייתה לנו את ההזדמנות ללבן אותם.
עמרם מצנע: אני מניח – יואל, אני בטח מייצג אותך – שאנחנו בעד כל החמרה אפשרית.
עמרם מצנע: מבחינה עקרונית אין לי בעיה להוסיף בחוק החמרות.
גבריאלה פיסמן: אנחנו לא בעד כל החמרה אפשרית.
גבריאלה פיסמן: החמרה חייבת להיות החמרה מידתית, ראויה, החמרה שעולה בקנה אחד עם החקיקה.
גבריאלה פיסמן: אנחנו בשלב הזה של הדיון, כשלא ניתנה לנו אפשרות לבחון את התיקונים המוצעים, אנחנו מתנגדים לכל תיקון אפשרי בנוסח שעבר קריאה ראשונה.
גבריאלה פיסמן: גם התיקונים שמציע משרד הספורט הם תיקונים בעייתיים ויש להם השלכות רוחב משמעותיות מאוד.
גבריאלה פיסמן: הם בעייתיים במובן של סמכות מינהלית שניתנת לפרק זמן שהוא כל כך ארוך.
עמרם מצנע: בואי נהיה קונקרטיים.
עמרם מצנע: למשל נושא של הרחקה מהמגרש.
עמרם מצנע: להגדיל את משך ההרחקה, אמרת לשישים ימים?
גבריאלה פיסמן: לתשעים ימים.
עמרם מצנע: זה לא דבר שנשמע לי בלתי סביר.
גבריאלה פיסמן: אנחנו הצענו – וזה קיים כרגע בהצעה – בתיאום עם משרד הספורט לבנות איזשהו מדרג בו הסמכות המינהלית המורחבת תינתן במקרה של הפרה חוזרת, באותם מקרים שמסתבר שבאמת אנחנו מדברים על רצידיביסט שלא נענה לצו ההרחקה שניתן לו.
גבריאלה פיסמן: צריך להבין שסמכות מינהלית היא סמכות שאמורה לתת מענה מידי, אמורה לתת כלי למשטרה להרחיק את האדם מהסכנה באותו רגע ויש שהות של שלושים ימים, פרק זמן שהוא פרק זמן מספיק, להגיע לבית משפט ולקבל עמדה שיפוטית ביחס לסמכות ההרחקה הממושכת יותר.
גבריאלה פיסמן: לבית משפט יש סמכות הרחקה לפרק זמן של שלוש שנים לפי החוק כצו זמני ולחמש שנים אחרי הרשעה.
גבריאלה פיסמן: אני לא חושבת שנכון לעשות איזשהו שינוי בסמכות המינהלית בלי שזה נבחן לעומק, כשיש לזה השלכות על סמכויות מינהליות בחוקים אחרים.
עמרם מצנע: היום יש סמכות מינהלית להרחקה?
גבריאלה פיסמן: יש סמכות מינהלית.
עמרם מצנע: לכמה זמן?
גבריאלה פיסמן: היום היא לשלושים ימים.
עמרם מצנע: זאת אומרת, קצין משטרה יכול להרחיק ללא בית משפט לשלושים ימים.
מירב ישראלי: זה בלי תנאי של הפרעה חוזרת.
גבריאלה פיסמן: בלי תנאי של הפרה חוזרת.
גבריאלה פיסמן: אנחנו מציעים במקר של הפרה חוזרת שלפרק זמן של שלושים הימים יצטרף באותן נסיבות שנמנו בסעיף או שישים ימים או תשעים ימים, תלוי בסוג ההפרה.
מירב ישראלי: תשעים ימים בסך הכול.
גבריאלה פיסמן: כאשר מדובר על הפרה חוזרת, לא בסיטואציה שהאדם הפר פעם ראשונה.
יואל רזבוזוב: הוא אמור להבין.
יואל רזבוזוב: אנחנו מצפים שאנשים אינטליגנטיים יבינו שהם לא צריכים ללכת מכות במגרש.
גבריאלה פיסמן: יש שלושים ימים.
גבריאלה פיסמן: הם מורחקים מהזירה באותו רגע.
יואל רזבוזוב: מה זה שלושה ימים?
יואל רזבוזוב: זה משחק אחד או שניים.
גבריאלה פיסמן: אפשר להגיע לבית משפט.
יואל רזבוזוב: אני שמעתי שופט במדינת ישראל שישב בפאנל של מינהלת הליגה ואמר: מה אתם רוצים שאנחנו נעשה אתם?
יואל רזבוזוב: רואים את זה בקלילות.
יואל רזבוזוב: המטרה של החוק להראות למערכת המשפט שאנחנו מתייחסים לזה יותר ברצינות.
יואל רזבוזוב: היום השופטים לא רואים את זה.
יואל רזבוזוב: הם אומרים שאין להם בעיה, לא אכפת להם וזה לא מעניין אותם.
גבריאלה פיסמן: הצעת החוק, הנוסח שעבר בקריאה ראשונה, משמיעה בהחלט החמרה בגישה של המחוקק, גם הקשחה של הסמכות המינהלית, גם החמרה של הענישה.
גבריאלה פיסמן: לא ראוי עכשיו לעשות חקיקה חפוזה ממש בדקה התשעים.
יואל רזבוזוב: מה חפוז כאן?
יואל רזבוזוב: זה מחודש יולי.
יואל רזבוזוב: היה מספיק זמן לשבת.
גבריאלה פיסמן: אני מדברת על ההצעה הקונקרטית שעלתה עכשיו על ידי משרד הספורט.
גבריאלה פיסמן: לא ניתנה לנו שהות לבחון אותה.
גבריאלה פיסמן: יש לה השלכות רוחב.
גבריאלה פיסמן: מדובר בנושא שהוא מורכב ומחייב בחינה וליבון משמעותיים.
גבריאלה פיסמן: אנחנו נתנגד לכל שינוי בשלב הזה.
עמרם מצנע: בעצם מה שאנחנו מחדשים בחוק זה מה שנקרא הפרה חוזרת.
עמרם מצנע: שלושים הימים נשארים אבל אם יש הפרה חוזרת, היא חוזרת במהלך השלושים ימים?
מירב ישראלי: זה כתוב כאן.
גבריאלה פיסמן: יש שתי סיטואציות.
מירב ישראלי: סעיף (1) ו-(2).
מירב ישראלי: אם הוא הפר בתוך התקופה או ב-(2) זה 180 ימים.
יואל רזבוזוב: איך הוא יכול להפר בתוך התקופה?
30686: הוא יכול להפר את הצו.
גבריאלה פיסמן: הוא מורחק והוא מגיע שוב.
יואל רזבוזוב: זה לא ממשיך אוטומטית אלא עוד פעם צריך להביא אותו?
עמרם מצנע: המשטרה יכולה להאריך לו.
מירב ישראלי: בעוד שישים ימים.
עמרם מצנע: ואם אלה 180 ימים מיום שניתנה לו ההפרה?
גבריאלה פיסמן: אם אלה 180 ימים, אם זה בתחום ה-180 ימים והוא ביצע איזשהו מעשה אלימות שנכנס לקטגוריות כאן, נתנו סמכות.
עמרם מצנע: אני מציע שנאשר את זה כמו שזה ובקדנציה הבאה יש לחתור לחקיקה נוספת.
יואל רזבוזוב: אני חושב שהניואנסים הם לא פרקטיים.
יואל רזבוזוב: מה שכתבנו, זה פרקטי.
יואל רזבוזוב: הייתי רוצה לדון בעוד סעיף.
עמרם מצנע: כן, אבל הם יתנגדו לזה.
יואל רזבוזוב: כבר ראיתם את הסעיף?
גבריאלה פיסמן: כן, קיבלנו את הסעיף לפני הדיון.
גבריאלה פיסמן: אנחנו נתנגד גם לתיקון הזה.
גבריאלה פיסמן: זה גם תיקון שבוודאי יש לו השלכות רוחב.
גבריאלה פיסמן: מה שמוצע על ידי מינהלת הליגה, זה מתן סמכות למתן הודעות קנס.
גבריאלה פיסמן: זאת בעצם סמכות ענישה.
גבריאלה פיסמן: מינהלת הליגה מציעה להפריט את סמכות הענישה, לתת אותה גם לסדרן, גם לאחראי אירוע, ובתפיסה שלנו זה מהלך שמחייב בחינה מאוד מאוד מעמיקה.
גבריאלה פיסמן: הוא לא עומד בתנאים של הפסיקה כפי שהיא ובוודאי שבלי לדון בזה, אנחנו לא נוכל להסכים.
עמרם מצנע: נשאיר את זה לעיון מחדש בכנסת הבאה.
יואל רזבוזוב: זה היה עושה סדר במגרשים כי בסוף המטרה שלנו היא שאנשים לא יזרקו חפצים.
גבריאלה פיסמן: יכול להיות שיש מקום לשקול תיקון מסוים, אבל לא כרגע על רגל אחת כאשר קיבלנו את ההצעה שלוש דקות לפני תחילת הדיון.
יואל רזבוזוב: אבל אם בהצעה יש הגיון?
גבריאלה פיסמן: אנחנו צריכים לבחון אותו.
גבריאלה פיסמן: על פניו יש כמה דברים שהם בוודאי בלתי הגיוניים בהצעה וזה בלי שבחנו לעומק.
גבריאלה פיסמן: על ההיגיון המסוים שאולי יש, אנחנו צריכים לבחון את זה.
עמרם מצנע: גם אני חושב כך.
יואל רזבוזוב: נגיש את זה עוד פעם.
עמרם מצנע: אין הערות נוספות.
עמרם מצנע: אנחנו יכולים לאשר את הנוסח כפי שהוא?
מירב ישראלי: יש לי רק הסתייגות לדיבור.
עמרם מצנע: מי בעד אישור הצעת חוק איסור אלימות בספורט (תיקון) (הגברת האכיפה), התשע"ד-2014?
עמרם מצנע: הצעת החוק אושרה פה אחד לקריאה שנייה ושלישית.
עמרם מצנע: יואל, אתה תמשיך במאבק לוודא שזה יהיה היום על סדר היום.
עמרם מצנע: אני לא אוכל להיות כאן אחר הצהרים.
עמרם מצנע: אל"ף, אנחנו בשידור בערוץ 99, אז נא להתנהג בהתאם.
עמרם מצנע: אנחנו מנסים בוועדת החינוך, התרבות והספורט גם בתקופת הפגרה שטרם בחירות, לקיים כמה מחויבויות שלנו, לנסות ולקדם נושאים שעמדו על הפרק בכנסת ה-19, ולהביא אותם לבשלות.
עמרם מצנע: אחד הנושאים שהתחייבנו עליהם היה התמודדות מערכת החינוך עם איום הקרינה האלקטרומגנטית – מהמקורות השונים, בבתי הספר ובמוסדות החינוך האחרים.
עמרם מצנע: אני מזכיר שאת הדיון האחרון ערכנו ב-19 במרס – לפני פחות משנה.
עמרם מצנע: התחייבנו אז לקיים דיון מעקב על המסקנות וההמלצות שגיבשנו בסוף אותו דיון.
עמרם מצנע: בדיון ההוא הופיעו כאן הורים מבית ספר נגבה בראשון לציון ומבית ספר דוד ילין בתל-אביב.
עמרם מצנע: הבטחתי אז שנעשה ביקור בשני בתי הספר.
עמרם מצנע: ערכנו ביקור בשני בתי הספר, והתרשמנו מאוד-מאוד לטובה – בכלל, מבית הספר, מתפקודו, מהתוכניות המייחדות אותו.
עמרם מצנע: תוך כדי הביקור כמעט שכחנו שבאנו בגלל הנושא האלקטרומגנטי, כי הוא כמעט לא עלה, אבל בהחלט ראינו את המציאות בבתי הספר.
עמרם מצנע: אנחנו מקיימים את הדיון הזה.
עמרם מצנע: הדיון הזה בא גם לאחר שבדוח מבקר המדינה האחרון יש פרק שעוסק בנושא הקרינה האלקטרומגנטית במוסדות החינוך.
עמרם מצנע: אני רוצה להזכיר כמה מהמסקנות וההמלצות שכתבנו בסוף הדיון במרס.
עמרם מצנע: אחת, אמרנו, ממה ששמענו, וראיתי את זה גם בדוח מבקר המדינה וגם אגב במסמך של מחלקת המחקר של הכנסת, שנערך לפני שנתיים, אנחנו כולנו פועלים לפי עיקרון הזהירות המונעת, גם במציאות שבה אין הוכחות ברורות וחד-משמעיות גם ממשרד הבריאות הישראלי, גם מהגופים הבין-לאומיים על המשמעות ועל האיום האלקטרומגנטי לצורותיו השונות.
עמרם מצנע: אנחנו חושבים שבתי הספר, מוסדות החינוך, בטח לילדים הקטנים והרכים יותר, חייבים להיות מקום בטוח לילדים שלומדים בהם.
עמרם מצנע: אמרנו, וראיתי שגם בדוח מבקר המדינה יש אמירה חד-משמעית: האחריות על הבטיחות בנושא הקרינה בבתי הספר ומוסדות החינוך היא על הרשויות המקומיות - על בתי הספר המוכרים, הרשמיים.
עמרם מצנע: בבתי הספר הלא מוכרים - על הבעלויות השונות.
עמרם מצנע: אני חושב שחשוב מאוד להדגיש את עניין האחריות הזאת, שלא תמיד היא מובנת, ובמקום שאין בהירות – האמירות הללו לאורך כל הדיונים שקיימנו בכנסת ה-19, נדמה לי, הדגשתי תמיד שהנושא הזה של מי אחראי על מה הוא בעל חשיבות עצומה, כי אחרת, כשכולם אחראים על הכול, דבר לא קורה.
עמרם מצנע: ציינו שחברת החשמל, ואני רואה פה את זוהר לביא – אנחנו כולנו מתחלפים, זוהר, ואתה תמיד שם, עוד בהיותי בעיריית חיפה – יציבות זה דבר חשוב, ורשמנו לעצמנו כמה דברים שאתם אמרתם.
עמרם מצנע: נשמח לשמוע מה עשיתם בתחום הזה.
עמרם מצנע: כמובן, שמענו התייחסות של הורים לילדים שסובלים מרגישות יתר לקרינה אלקטרומגנטית.
עמרם מצנע: שמענו גם את משרד הבריאות בנושא הזה.
עמרם מצנע: אנחנו נשמע את משרד החינוך, את עופר רימון.
עמרם מצנע: לאחר מכן אבקש מחברת החשמל להתייחס, ולאחר מכן את ארגוני ההורים, ולאחר מכן נפתח את זה לדיון חופשי.
עמרם מצנע: משך הדיון לא יעבור את שעה 11:00.
עמרם מצנע: בבקשה, עופר.
<עופר רימון: שלום לכולם.
<עופר רימון: אנחנו התחלנו את הסיפור הזה כשיצאנו עם תוכנית התקשוב הלאומית, ונכנסנו בבת אחת בתוך שנתיים-שלוש ליותר מאלף בתי ספר, כ-1,800 בתי ספר שהנושא של הרשת האלחוטית היתה מוקד העניינים.
<עופר רימון: הוגש נגדנו גם בג"ץ בנושא הזה של לשמור על ביטחון הילדים.
<עופר רימון: בפתח דבריי אני רוצה לומר שכדאי בדיון הזה להפריד בין קרינה בתדר גבוה לקרינה בתדר נמוך.
<עופר רימון: הקרינה מהרשתות האלחוטיות והקרינה שנובעת מרשת החשמל.
<עופר רימון: אנחנו הקמנו ועדה בין-משרדית: משרד הבריאות, המשרד להגנת הסביבה וכו', והתמקדנו בנושא של הרשות האלחוטיות, כי זה היה דבר חדש שנכנס פנימה.
<עופר רימון: החשמל אינו דבר חדש; מאז ומתמיד היה ברור שזה באחריות שלטון מקומי, רשות מקומיות, בעלויות - בדיוק כמו שאתה ציינת.
<עופר רימון: הגוף המקצועי, הגוף שמלווה את הדברים האלה, זה המשרד להגנת הסביבה.
<עופר רימון: הוועדה שלנו התרכזה ברשתות אלחוטיות, והוצאנו חוזר מנכ"ל שהתמקד בעיקרון הזהירות המונעת.
<עופר רימון: אחרי שהגדרנו את הדברים היטב, מה מותר ומה אסור, אחרי שהוצאנו את חוזר המנכ"ל, אנחנו יצרנו את כל הרעש, כי התחלנו לעשות בקרות.
<עופר רימון: אז בדקנו גם את הנושא של החשמל וגם את הנושא של רשתות אלחוטיות - גם את הקרינה בתדר גבוה, וגם את הקרינה בתדר הנמוך יותר, מה שנקרא ELF.
<עופר רימון: בדקנו את שני הדברים, כי חשבנו שאם אנחנו כבר נכנסים לבית ספר, ובודקים את נושא הקרינה, לא נראה לנו הגיוני שנפריד בין קרינה זו לזו – אנחנו צריכים לשמור על ביטחון הילדים.
<עופר רימון: בדקנו הרבה מאוד בתי ספר.
<עופר רימון: לקחנו את העסק הזה מאוד ברצינות.
<עופר רימון: אנחנו מעל 1,000 בדיקות ב-1,000 בתי ספר.
<עופר רימון: אנחנו בודקים גם את יישום חוזר המנכ"ל וגם את נושא הקרינה.
<עופר רימון: בנושא קרינה בתדר גבוה, שנובעת מרשתות אלחוטיות, לא מצאנו באף בית ספר שום ליקוי של קרינה; כן מצאנו בעיות, שעדיין לא מיישמים את עיקרון הזהירות המונעת, ואנחנו חוזרים הלאה ומתקנים, אבל כשאנחנו עושים את הבדיקות, אנחנו מגלים בלא מעט בתי ספר סטיות בנושא של ה-ELF, הקרינה שנובעת ממקורות חשמל.
<עופר רימון: כשאנחנו מזהים בעיה כזאת, אנחנו שולחים את הדוח לשלושה מקומות: קודם כל לרשות; לבעלות, אנחנו שולחים את זה למשרד להגנת הסביבה.
<עופר רימון: שם יש נציגים בכל רשות שמתמחים בנושא הזה, ולאגף בטיחות אצלנו; יושב פה רותם זהבי – להמשך מעקב.
<עופר רימון: בעיקרון אנחנו לא מומחים לנושא הזה, אז אנחנו מזהים סטייה הכי קטנה, אנחנו לא קובעים אם זה מהווה בעיה או לא; אנחנו פשוט שולחים את הדוח לכל הגורמים הללו כדי שהמשרד להגנת הסביבה יבדוק עם הרשות את משמעות הדוח, ויחד אתם יחליט, האם יש כאן – לא כל סטייה מהווה סיכון.
<עופר רימון: אני לא הגורם המקצועי שמבין בזה.
<עופר רימון: בגלל שעשינו את הבדיקה של הרשתות האלחוטיות, ולא מצאנו שום בעיה עדיין בכל מקום שאנחנו מוצאים בעיה של קרינה שהיא מעל המותר, כפי שהנחה אותנו המשרד להגנת הסביבה, וכאן כל פעולה שאנחנו עושים זה בהתייעצות עם המשרד להגנת הסביבה.
<עופר רימון: גם הבודקים שאנו שולחים לבתי ספר הוכרו והוסמכו על-ידי המשרד להגנת הסביבה.
<עופר רימון: אנחנו מחזירים להם את הדוחות.
<עופר רימון: זו מבחינתנו תמונת המצב כרגע.
עמרם מצנע: אני חוזר לקרינה מהרשתות האלחוטיות.
עמרם מצנע: בהנחיות שלכם קבעתם שכל מערכת חדשה, כל בית ספר שמצטייד מחדש, מחויב לקיים מערכת חוטית, לא אלחוטית.
עמרם מצנע: האם זה מתבצע?
<עופר רימון: לא קבענו את זה; אנחנו קבענו שבכל מקום, שאפשר להשתמש ברשת קווית, משתמשים בה.
<עופר רימון: למשל, אם מורה מלמד, עומד מול כיתה עם מחשב, אינטרנט, אין שום סיבה שהרשת האלחוטית תפעל, אבל אנחנו לא מצאנו פתרון למצב שבו כל התלמידים מגיעים עם טאבלטים, לא מצאנו פתרון להשתמש ברשת קווית.
<עופר רימון: אנחנו משתמשים ברשת אלחוטית, אבל אנחנו נוקטים בעיקרון הזהירות המונעת.
<עופר רימון: כל הראוטרים נעולים.
<עופר רימון: אנחנו מדגישים למורים שבשעה שאין צורך לעשות שימוש ברשת, מכבים אותה.
<עופר רימון: כשלא צריך, לא להשתמש בחומרים און ליין.
<עופר רימון: יש לנו הרבה חומרים אוף ליין, אז להשתמש בהם.
<עופר רימון: בעצם בבדיקות שלנו אנחנו ניגשים בית ספר-בית ספר, וקודם כל מוודאים שהקרינה לא עובר את הסף המותר, והיא לא עוברת, ובנוסף אנחנו מוודאים שבתי הספר הפנימו ומיישמים את עיקרון הזהירות המונעת.
<עופר רימון: קבענו בשכבות גיל מסוימות הגבלה על מספר השעות שרשת אלחוטית עובדת.
<עופר רימון: שוב - הכול היה בשיתוף עם משרד הבריאות.
<עופר רימון: פרופ' סיגל סדצקי מלווה את המהלך הזה.
<עופר רימון: משרד הבריאות, המשרד להגנת הסביבה, משרד התקשורת - יש לנו ועדה בין-משרדית, ואנחנו עובדים לפני ההנחיות שפרסמנו בעניין הזה.
עמרם מצנע: קצת אתקן את עצמי.
עמרם מצנע: מבחינת סדר הדוברים, ארצה לשמוע אחרי משרד החינוך את משרד הבריאות, המשרד להגנת הסביבה, ואז נמשיך בסדר-היום.
<איזבלה קרקיס: בוקר טוב.
<איזבלה קרקיס: אני ד"ר איזבלה קרקיס, אפידמיולוגיה סביבתית.
<איזבלה קרקיס: בנושא הקרינה בבתי הספר ובמוסדות החינוך בכלל, משרד החינוך רואה חשיבות גבוהה בנושא הזה.
<איזבלה קרקיס: הילדים הם מוגדרים כקבוצה די רגישה.
<איזבלה קרקיס: יש חשיבות מבחינת הגבלת החשיפה לקרינה בלתי-מייננת.
<איזבלה קרקיס: ההתייחסות שלנו היא קודם כל התייחסות מבחינת שמירה על בריאות הילדים.
<איזבלה קרקיס: לפי הנתונים של ארגון הבריאות העולמי, אין הוכחת קשר סיבתי.
<איזבלה קרקיס: עדיין ההנחיה שלנו וההמלצה הגורפת היא התייחסות לנושא על-פי עיקרון הזהירות המונעת.
<איזבלה קרקיס: ההמלצות העיקריות הן הגבלת החשיפה גם מבחינת הרמה וגם מבחינת הזמן של הילדים.
<איזבלה קרקיס: אנחנו מתייעצים ובקשר עם פרופ' סדצקי, היא מנהלת מרכז הידע בנושא קרינה בלתי-מייננת, ורוב ההנחיות בהתייעצות אתה.
<איזבלה קרקיס: יחד עם זה, למשרד הבריאות יש השתתפות, נוכחות בכל הוועדות.
<איזבלה קרקיס: מדובר במנגנון של שיתוף פעולה.
<איזבלה קרקיס: חשובה לנו העברת המידע מהמקום של בתי הספר, כאשר יש חריגות במדידות שמתבצעות על-ידי משרד החינוך, חשוב לנו להיות מעודכנים.