GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<משה דקלו: יש לנו דוגמה אחת מדהימה של האולפנה בהר"ן בגדרה.
<משה דקלו: מתקיימות שם מבחינות של כבוד.
<משה דקלו: הבנות שם נבחנות כל השנה, לאורך כל חיי בית הספר, ללא מורים וללא השגחה ואנחנו זורמים איתם כבר 20 שנה.
<משה דקלו: הן עושות בחינות בגרות נקיות ביושר, זה כבוד גדול לבית הספר הזה.
<משה דקלו: הלוואי ונגיע עם עוד בתי ספר לעניין שהמנהלים לוקחים על עצמם את האחריות החינוכית.
<משה דקלו: מחנכים כך והתלמידות והתלמידים שנבחנים מקיימים מוסר גבוה מאוד של הבחנות אישית.
<משה דקלו: החל מהשנה הבאה נפתח את זה לעוד בתי ספר שירצו לאתגר את כבוד הבחינה והיושרה.
<משה דקלו: זה מבחינת הנתונים וזו תמונת המצב של הנתונים.
<משה דקלו: נכון שהוזכר כאן מספר של 230 מיליון שקל.
<משה דקלו: אכן משרד החינוך עושה המון פעולות בכל מיני כיוונים ובכל מיני רמות, גם במלחמה העצומה שלנו למניעת הנשירה וגם בשדרוג ההישגים.
עמרם מצנע: סליחה, לא הבנתי מה זה 230 מיליון שקל.
עמרם מצנע: למה הוא מיועד?
<משה דקלו: החברים שלי יציגו אותה כי אני עוסק רק בחלק מזה.
<משה דקלו: עבדאללה בבקשה.
עמרם מצנע: הצטרפה אלינו חברת הכנסת גילה גמליאל.
<עבדאללה חטיב: בוקר טוב.
<עבדאללה חטיב: אני ראש האגף הערבי במשרד החינוך ואני מבקש להתייחס למגזר הערבי.
<עבדאללה חטיב: אבקש להציג גם את המגמה של העלייה בהישגי התלמידים הערביים בבחינות הבגרות.
<עבדאללה חטיב: כשנסת
<עבדאללה חטיב: כל בראיה של שש שנים אנחנו רואים שבמגזר הערבי חלה עלייה בשיעור של 14% משנת 2008 ועד לשנת 2014.
<עבדאללה חטיב: לעומת זאת במגזר היהודי העלייה היא בשיעור של 9%.
<עבדאללה חטיב: כלומר, בשני המגזרים יש עלייה, אבל המגזר הערבי עלה ב- 14% לעומת 9% במגזר היהודי.
<עבדאללה חטיב: אנחנו רואים מגמה של סגירת פערים בין שני המגזרים.
<עבדאללה חטיב: אם דיברנו על פער של כ-18 נקודות לפני שש שנים, היום אנחנו מדברים על פער של 14%.
<עבדאללה חטיב: אני אוכל לומר שלקראת שנת הלימודים תשע"ד יש לנו נתונים שבדקנו אותם כבר בשטח.
<עבדאללה חטיב: בשנת הלימודים תשע"ד תהייה עלייה של לפחות 2% בתוצאות הישגי התלמידים הערביים בבחינות הבגרות.
<עבדאללה חטיב: לפני שהגעתי לדיון, עשיתי ניתוח גם על הפרסום שנעשה מטעם המשרד.
<עבדאללה חטיב: מדד הטיפוח – מדובר על שלושה מדדים בפרסום המשרד: מדד נמוך, מדד בינוני ומדד גבוה.
<עבדאללה חטיב: במדד הנמוך יש בסך הכול 60 ישובים.
<עבדאללה חטיב: בתוכו 37 ישובים ערביים ו-23 מהמגזר היהודי.
<עבדאללה חטיב: הקבוצה הראשונה שהתקדמה מעל 10% בזכאות לבגרות, כוללת ישובים ערבים והיהודים, מתוכם 7 ישובים שהם ערבים.
<עבדאללה חטיב: כלומר, מתוך קבוצת הישובים שהתקדמו בתוך המדד הנמוך הם 8 ישובים שהתקדמו מעל 10% במדד הנמוך ומתוכם 7 ישובים ערביים שהתקדמו מעל ל- 10%.
עמרם מצנע: מדד הטיפוח הוא בית ספרי או יישובי.
עמרם מצנע: במדד טיפוח 3 כולו הישובים במגזר הלא היהודי הם רוב גדול, אני חושב שיש יישוב אחד או שניים יהודיים וכל היתר ישובים ערביים.
שמעון אוחיון: זה לא לפי מה שהוא מסר לנו כרגע בקבוצה שנבדקה אצלו.
עמרם מצנע: הוא מוסר מי עלה מעל 10%.
<עבדאללה חטיב: אני מדבר על מדד 1-3.
עמרם מצנע: ב-1 אין בכלל יישובים יהודיים.
עמרם מצנע: כשאתה לוקח את הכלל מ- 1-3, יש מעט ישובים במדד 3.
עמרם מצנע: ירושלים 4, אופקים 4 – יש מעט מאוד.
עמרם מצנע: לדעתי ב-1 ו-2 אין בכלל יישובים יהודיים.
<אורה חכם: סליחה, שאלת הבהרה.
<אורה חכם: כשאתה אומר עלייה של 10% יש 14% ביחס להרכב של הגילאים משנה לשנה בהתייחס לגילאים באותה שנה.
<אורה חכם: כי אם אתה אומר שמספר הזכאים בגילאי 18 עלה באחוז הזכאות, אז אין עלייה.
<עבדאללה חטיב: אני מדבר על עלייה בשני ממדים.
<עבדאללה חטיב: האחת הזכאים מקרב הלומדים ואני מדבר על עלייה של הזכאים מקבוצת הגיל.
<עבדאללה חטיב: אלו שני נתונים שבהם אנחנו יכולים לראות שבמגזר הערבי בתקופה של שש שנים יש עלייה בשיעור ממוצע של 14% ואנחנו גם מצמצמים את הפער בין שני המגזרים.
<עבדאללה חטיב: עשיתי גם פילוח של היישובים שהתקדמו בין 0.1% ל-9.9%, מתוך 33 הרשויות שהתקדמו במדינה, 17 רשויות או ישובים שהם מעל 10,000 תושבים הם במגזר הערבי.
<עבדאללה חטיב: כלומר, היישובים שעלו בקבוצת שני הנתונים האלה, הם 24 ישובים במגזר הערבי שעלו בכל מה שקשור בזכאות לבגרות.
<עבדאללה חטיב: אני אוכל להסביר את העלייה הזאת בפתיחת מגמות חדשות, מתן שעות, תקצוב שעות למגזר הערבי, מתן מענה לתלמידים שהם תלמידים מתקשים.
<עבדאללה חטיב: בדקנו את הירידה בטוהר הבחינות ואחוז המחברות החשודות.
<עבדאללה חטיב: בראיה של 3 שנים, אחוז המחברות הפסולות במגזר הערבי ירד מ- 2.4% ל- 1.45% – זה גם מסביר את העלייה באחוז בחינות הבגרות.
<עבדאללה חטיב: ככל שאתה מוריד את מספר המחברות הפסולות כך אתה עולה באחוז זכאי הבגרות.
<עבדאללה חטיב: אני מבקש להתייחס גם לנתון של הפרסום.
<עבדאללה חטיב: אני מדבר על עצמי באופן אישי, כאשר אני מקבל את הנתונים מידידי דוקטור משה דקלו על זכאות הבגרות, אותי באופן אישי לא מספק הנתון של זכאות הבגרות.
<עבדאללה חטיב: אני מתייחס גם לנושא איכות תעודת הבגרות כי איכות תעודות הבגרות מהווה מפתח לכניסה ולשילוב במסגרת האקדמיה הישראלית.
<עבדאללה חטיב: אני מתייחס גם לאחוז התלמידים המצטיינים ברמת בית הספר, אני מתייחס גם לאחוז המחברות הפסולות בכל בית ספר.
<עבדאללה חטיב: לכן היום - - -
מוחמד ברכה: יש את אלה שלא נכללו בסטטיסטיקה, שנשרו, שנפלטו מהמערכת.
<משה דקלו: או שעשו חלקית.
מוחמד ברכה: הפערים הם שם.
מוחמד ברכה: כלומר, קרוב ל-30% בקבוצת הגיל לא נמצאים בתוך הסטטיסטיקות האלה.
עמרם מצנע: לא, הסטטיסטיקות הן לגבי הניגשים וגם לגבי המחזור.
עמרם מצנע: כלומר כמה יש במחזור.
עמרם מצנע: במחזור לא משנה אם הילד בבית הספר או לא בבית הספר.
עמרם מצנע: אם הוא רשום כילד בגיל הזה הוא נכנס בסטטיסטיקה.
<עבדאללה חטיב: אני מבקש להתייחס גם להצעה של חבר הכנסת מוחמד ברכה.
<עבדאללה חטיב: חבר הכנסת ברכה דיבר על תפיסה אחרת גם לגבי המגזר הערבי ועל הצגת תכנית לעשור לקידום המגזר הערבי.
<עבדאללה חטיב: אני רוצה לומר מה אנחנו חושבים.
<עבדאללה חטיב: אתמול קיימנו עוד ישיבה במסגרת וועדת האתגרים, דוקטור משה דקלו ישב באותה וועדה.
<עבדאללה חטיב: עכשיו אנחנו מגבשים תכנית אסטרטגית לא לשלוש שנים ולא לחמש שנים, תכנית למגזר הערבי.
<עבדאללה חטיב: בראש הוועדה עומדת המשנה למנכ"לית ואני סגן אותה וועדה, אנחנו עובדים על תכנית כוללת לכל המגזר הערבי.
<עבדאללה חטיב: בוועדה דיברנו לא רק על ההישגים הלימודיים אלא גם על החינוך הבלתי פורמאלי, על החינוך הטכנולוגי - - -
עמרם מצנע: היה לנו דיון רחב מאוד עם שר החינוך, בסך הכול כולנו נתנו ציונים גבוהים לתכנית.
עמרם מצנע: צריך לראות לאורך השנים - - -
<עבדאללה חטיב: עם זאת, אנחנו נמצאים בדיונים עם משרד ראש הממשלה ועם משרד האוצר אודות התקצוב של אותה תכנית.
<עבדאללה חטיב: אני חושב, שהתכנית תוצג כאן תוך חודשיים שלושה.
<עבדאללה חטיב: באופן כללי, יש עלייה במגזר הערבי.
<עבדאללה חטיב: למדנו ממסגרת הדיונים ואנחנו הולכים למקד את על העבודה שלנו באותם ישובים שמוגדרים לטיפול נקודתי.
<עבדאללה חטיב: בעקבות הפרסום של התוצאות ראינו שיש ישובים עם ירידה באחוז הזכאות לבגרות בשיעור של למעלה מ-10%, למדנו את התוצאות של אותם ישובים.
<עבדאללה חטיב: אנחנו רוצים להיכנס עם תכנית התערבות באותם ישובים על מנת להביא את הישובים למקום אחר.
<עבדאללה חטיב: תודה.
עמרם מצנע: משה, יש לך נתון של כ-64 אלף של זכאים, כמה מתוכם זו בגרות שמאפשרת הליכה לאקדמיה?
<משה דקלו: מתוך ה- 64 אלף, בערך 21 אלף עושים אנגלית בשלוש יחידות.
<משה דקלו: כלומר, זאת הדלתא.
עמרם מצנע: בעצם זה המבחן.
<משה דקלו: נכון.
עמרם מצנע: כלומר לשליש אין להם תעודה המאפשרת כניסה לאוניברסיטה.
עמרם מצנע: גם את זה צריך לקחת בחשבון.
עמרם מצנע: לשליש מהזכאים, להם התעודה היא לתלות על הקיר.
<משה דקלו: לא.
<משה דקלו: זאת תעודה לעבודה, לעיסוק - - -
עמרם מצנע: זה לתלות על הקיר כי היום בשום מקום עבודה לא שואלים אותך אם יש לך תעודת בגרות, שואלים לגבי תואר ראשון.
עמרם מצנע: תעודת בגרות זה לא מה שהיה פעם.
שמעון אוחיון: יש מחלקות באוניברסיטה שמסתפקות בשלוש יחידות.
שמעון אוחיון: יש, אנחנו מכירים את זה, בפועל זה קיים.
שמעון אוחיון: יש מחלקות, גם במדעי הרוח אדם יכול - - -
עמרם מצנע: שמעון, אתה טועה.
עמרם מצנע: אתה יכול ללכת ללמוד באוניברסיטה בלי בגרות אם הלכת למכינה קדם אקדמית.
שמעון אוחיון: אנחנו מדברים כעת על שלוש יחידות באנגלית.
עמרם מצנע: ארבע יחידות, הן נוהל חד-משמעי של המועצה להשכלה גבוהה.
עמרם מצנע: זה מה שנקרא "לא תקין", אתה יכול ללכת למכינה.
עמרם מצנע: המכינות הקדם אקדמיות, הן אחד הכלים המהותיים לסגירת פערים, הן מאפשרות לימודים, אם עומדים בבחינות הסיום של המכינה אפשר היכנס לאקדמיה ללא בגרות.
מוחמד ברכה: או לנסוע ללטביה.
עמרם מצנע: או לנסוע ללטביה או לנסוע לחברון.
<אורה חכם: בכולן יש מכינות?
עמרם מצנע: חברת הכנסת גילה גמליאל בבקשה.
גילה גמליאל: ביקשנו את הדיון לאור הממצאים, הייתי מגדירה, המאוד חדים בנתונים לזכאות הבגרות, אם בוחנים אותם על פי הישובים.
עמרם מצנע: "חדים" זו מילה טובה.
גילה גמליאל: "חדים", זאת אומרת שיש בהירות שמחדדת את העניין שערבים וחרדים הם בתחתית הרשימה של הזכאים למרות שאני רואה מגמת שיפור בחלק מהישובים.
גילה גמליאל: כפי שאנחנו רואים כאן, בתי ספר כמו התיכון בבית ג'אן.
גילה גמליאל: לטעמי זה הכול עניין של השקעה כספית וכמו שאמרת גם הגדרה אסטרטגית של חזון בבתי הספר.
גילה גמליאל: אני מסתכלת כאן על האזורים ורואה אזור כמו ז'אס- א-זרקא, שם ביקרתי לא מזמן.
גילה גמליאל: תקשיבו, אני לא רואה עכשיו שנחכה עוד 70 שנה לחשוב שיהיו שינויים במקומות האלה.
גילה גמליאל: צריך לעשות מעשים ממוקדים ולראות שיפור בכל אחד מהישובים.
גילה גמליאל: זה לאומי – זה אינטרס לאומי ולאחר מכן נפתחת הדלת עבורם גם לגבי הפרנסה והשאר.
גילה גמליאל: הרבה מאוד מהישובים, גם לא מדברים עברית.
גילה גמליאל: אני חושבת שצריך ללמוד החל מכיתה א' גם ערבית וגם עברית.
גילה גמליאל: נוצרות כאן מובלעות של חוסר יכולת שיח.
גילה גמליאל: הייתי שם בכיתות ז' וח' ולא הבינו מילה ממה שאמרתי.
עמרם מצנע: זה לא אומר שהם לא לומדים.
<משה דקלו: בחוקת הזכאות לבגרות יש מקצוע חובה שנקרא עברית.
<משה דקלו: אנחנו היהודים לא לומדים ערבית, אבל הערבים כן לומדים עברית - - -
עמרם מצנע: היא כן צודקת, אנחנו יודעים שחוסר שליטה בעברית הוא אחד המכשולים המשפיעים גם באקדמיה וגם בעבודה.
גילה גמליאל: צריך לראות איך לוקחים את זה ואיך מטפלים בעניין באופן מסודר וממוקד ועם הרבה מאוד משאבים.
גילה גמליאל: צריך בשביל זה הרבה מאוד כספים.
עמרם מצנע: גם האוכלוסייה דוברת ערבית נמצאת במקום נמוך מאוד בשפת האם הערבית.
עמרם מצנע: הבעיה היא לא הערבית המדוברת.
מוחמד ברכה: מצב הערבית בכי רע.
גילה גמליאל: בזמנו למדתי ערבית ספרותית, אבל לא שמשתמשים בה בשיח והפסדתי פעמיים.
גילה גמליאל: זה בעניין החידוד של ההיבט של ערבים וחרדים שיש לו אחר השלכות עומק.
גילה גמליאל: זה לא מסתכם רק בציוני הבגרות.
גילה גמליאל: אחר כך זה מסתכם בשילוב במקומות עבודה - - -
עמרם מצנע: ההבדל בין חרדים לערבים הוא בכך, שרוב החרדים לא רוצים לעשות בגרות והערבים רוצים ויש מה להשקיע.
עמרם מצנע: את החרדים קודם כל צריך לשכנע לעשות בגרות, זה הבדל מבחינת הגישה והתוצאות כמובן.
גילה גמליאל: צריך לטפל בצורות שונות, אבל המסקנה צריכה להיות שבשני המגזרים צריך לעלות את הנתונים כדי שאחר כך יהיה יותר קל להשתלב בעולם העבודה ולפתוח את הדלת.
גילה גמליאל: אני מאוד מאמינה בחינוך, אני מאוד מאמינה שזה המקום לצמצום הפערים שדיברת עליהם קודם, זה מתחיל כאן.
גילה גמליאל: יש כאן נקודה לעניין המצב הביטחוני באזור עוטף עזה.
גילה גמליאל: אני מבינה שגם המועצה האזורית חוף אשקלון ואשכול טוענות שהירידה באחוז הבגרות נובעת מבעיה ביטחונית.
גילה גמליאל: כאן חשוב לבחון את הנקודה הזאת ולראות שחלילה - - -
עמרם מצנע: הבעיה הביטחונית היא לאו דווקא במבצע הצבאי האחרון.
גילה גמליאל: הנקודה הזאת נכונה עוד מ"עמוד ענן".
גילה גמליאל: צריך לבדוק - - -
מוחמד ברכה: זה נכון כל שנה.
עמרם מצנע: כל שנה יש אזור שנפגע.
גילה גמליאל: צריך לבדוק שהילדים באמת לא נפגעים ואם כן, צריך לתת טיפול ממוקד של גורמי מקצוע שיטפלו בחרדות וכל שאר הדברים והמרכיבים באזורים הממוקדים.
גילה גמליאל: דבר נוסף, המצב הסוציו-אקונומי של הישובים.
גילה גמליאל: באזורים כאלה צריך לשים יותר את הדגשים בחלוקת המשאבים.
גילה גמליאל: אני רואה את ההבדלים בלימודים באזורי צפון תל אביב, שם בגנים כבר לומדים אנגלית.
גילה גמליאל: רואים לאן זה מוביל גם בכספים שמשלמים לוועדים כמו וועד ההורים ואחרים, זה מרכיב משפיע ועל כן מערכת החינוך צריכה להיות יותר ממוקדת ולשים את המשאבים ואת הדגשים.
גילה גמליאל: אני שמחה שסוף סוף יש יעדים אסטרטגיים ושמתסכלים קדימה בראיה ארוכת טווח לעשור.
גילה גמליאל: אני מאמינה שזו הדרך הנכונה, זה הפתרון.
גילה גמליאל: בסופו של יום זה צריך לבוא לידי ביטוי גם במשאבים שיתועלו למקום.
מסעוד גנאים: אני מברך על קיום הדיון בנושא הבגרות.
מסעוד גנאים: אני מברך על כל עלייה, כל עלייה בתוצאות הבגרות בין אם זה בחברה העברית או באשכולות נמוכים.
מסעוד גנאים: אני חושב שכולנו יודעים שחינוך אמור להיות מנוף לשינוי.
מסעוד גנאים: למשל, אם נולדתי במקום מסוים שנמצא במצב סוציו-אקונומי קשה מאוד, דרך החינוך צריך לשנות את המציאות הזאת ולא שאני אעבור גאוגרפית למקום אחר, אלא שהוא יהיה במצב אחר.
מסעוד גנאים: אם החינוך לא משנה ולא מהווה מנוף לשינוי, איך אפשר כן לשנות?
מסעוד גנאים: איך כפר ג'סר א-זרקא, שהזכירה חברת הכנסת גילה גמליאל, סחנין, שפרעם או מקום אחר יגיע למקום אחר?
מסעוד גנאים: אם דרך החינוך לא משנים את המציאות שלהם ולא מתקדמים אז דרך מה כן?
מסעוד גנאים: צריך להשקיע.
מסעוד גנאים: הזכיר נכון חבר הכנסת מוחמד ברכה, יש התקדמות, אבל לצערנו הפער עדיין קיים וצריך השקעה.
מסעוד גנאים: היינו בבית ג'אן עם ראש וועדת החינוך חבר הכנסת עמרם מצנע, ראינו כמה משקיעים שם בפרויקטים ובתכניות תמיכה, משקיעים שם כסף רב.
מסעוד גנאים: אמרו לנו שיש תלמידים שנכשלו במתמטיקה.
מסעוד גנאים: אחרי תכנית כזאת כולם הצליחו.
מסעוד גנאים: לדעתי בתכניות כאלה צריך לתמוך, להפעיל אותן - - -
מוחמד ברכה: יש להם פרוטקציה.
מוחמד ברכה: יש להם נציג במשרד החינוך.
עמרם מצנע: יש שם מנהל - - -
מסעוד גנאים: יש מנהל, ראינו את הרוח שלו ואת הראיה שלו.
מסעוד גנאים: לעניין טוהר הבחינות.
מסעוד גנאים: לדעתי, שהתוצאות תהיינה נמוכות יותר ואמינות, שתהיינה תוצאות שמשקפות את המציאות ולא תוצאות מזויפות ולא של העתקות.
מסעוד גנאים: לאור תכניתו של השר 'ערך הבגרות' - - -
עמרם מצנע: אחד הדברים המאוד הבסיסיים של ועד ראשי האוניברסיטאות הוא לעשות מהלכים אסטרטגיים בנושא של טוהר המידות.
עמרם מצנע: אחרת הם לא היו מסכימים לוותר.
עמרם מצנע: יש עוד דברים - - -
מסעוד גנאים: בסוף, הערכים הם החשובים ולא רק הציונים.
<אורה חכם: לפני שאתייחס, אבקש לשאול שאלה.
<אורה חכם: למשל, בעוד עשרה ימים יתקיים דיון על הדיון הדיפרנציאלי, האם יש לוועדה או לנו נתונים כמה מושקע בילד באשכול 8,9,10 או 6,7, הסכום כולל ולא רק של הממשלה.
עמרם מצנע: נתונים אמתיים אין ואומר לך גם למה.
עמרם מצנע: הלוא ההוצאה לחינוך בשונה מתקציב החינוך, ההוצאה לחינוך היא הוצאה הכי גבוהה בסדרי גודל, זה יותר מההוצאה לביטחון.
עמרם מצנע: כשאתה מחשב את תקציב החינוך, השתתפות הרשויות המקומיות, השתתפות ההורים והמגזר השלישי, כשאתה מחבר את הכול יחד אתה מגיע לסדרי גודל עצומים ואתה לא יודע, אין מספיק מידע.
עמרם מצנע: אלו ארבע גורמים שמביאים את זה לסדרי גודל.
עמרם מצנע: מדובר שתקציב החינוך הוא 42-43 מיליארד, ההערכות הן שההוצאה מגיעה ל-70-80 מיליארד.
עמרם מצנע: זה מאוד משמעותי וגם משרד החינוך לא יודע את הסכום הכולל של אותם פרמטרים למעט תקציב משרד החינוך.
<אורה חכם: אני ממשיכה מכאן ואומרת, אני רוצה להניח ואולי אטעה ב-10% לכאן או לכאן, אני רוצה להניח שילד משכבה סוציו-אקונומית 7 בממוצע מקבל הוצאה על חינוך פי שתיים וזה מבלי להתייחס מה ההורים נותנים לו אחר הצהריים-ערב.
<אורה חכם: אני מתייחסת רק עד השעה 16:00-17:00 כשהוא נמצא במסגרת כלשהי.
<אורה חכם: אולי כשבאים למשרד החינוך ואומרים לו 'תקצוב דיפרנציאלי' והשר יגיד אני בעד, אני מאמינה לו.
<אורה חכם: השאלה כמה הוא מוסיף, מי מוסיף וכמה אנחנו רוצים.
<אורה חכם: לדעתי הוועדה וכל חברי הכנסת שמתעניינים בחינוך, אני מאמינה שרובם מתעניינים בחינוך, שישבו יחד ויהוו כוח עזר לוועדה הזאת או כוח עזר לעצמם ולעם היושב במדינת ישראל, שני עמים שלושה לא חשוב, אקרא לו עם אחד.
<אורה חכם: להגיד 'אנחנו רוצים כך וכך מיליארדי שקלים' שיהיה במנהלת נפרדת כדי שלא יעשו קומבינות בוועדת הכספים, בוועדת האוצר.
<אורה חכם: אני לא יודעת אילו וועדות יש ואיך עושים קומבינות ושלא יגידו, אפילו במשרד החינוך, 'תעבירו מפה ולפה'.
<אורה חכם: שתהייה מנהלת נפרדת לתקצוב הדיפרנציאלי הזה ושיהיה שקוף.
<אורה חכם: אז יהיה אפשר לדבר.
<אורה חכם: לשר יש כוונה טובה, לעובדים יש כוונה טובה, לכולנו יש כוונות טובות והכול מתבזבז על דברת.
<אורה חכם: אנחנו רוצים סכומים, אולי צריך לקבוע את הסכום.
<אורה חכם: צריך חזית גדולה של כמה שיותר, כל חברי הכנסת.
<אורה חכם: לדעתי לא יהיה אחד שיצהיר בפומבי שהוא לא רוצה.
<אורה חכם: אז אפשר להגיע לתוצאות.
עמרם מצנע: יש לנו תאריך לדיון בשבוע הבא בנושא "שקיפות תקציב משרד החינוך".
שמעון אוחיון: ומה עם דיון על התקצוב הדיפרנציאלי?
שמעון אוחיון: מתי זה יתקיים, ב- 16 בנובמבר?
<חיים אסייג: עד לפני שלוש שנים ניהלתי את בית הספר מקיף דתי אורט בבית שאן.
<חיים אסייג: הייתי מנהל כללי 28 שנה.
<חיים אסייג: אני מכיר את משה דקלו הרבה מאוד שנים.
<חיים אסייג: בהחלט אני מאוד שמח לגידול בתוצאות בחינות הבגרות ובזכאות.
<חיים אסייג: היום אני בכובע נציגות הסתדרות המורים על-יסודי.
<חיים אסייג: אני מבקש להעיר הערה, אבל לפני כן אבקש לשאול.
<חיים אסייג: רפורמת "אופק חדש" ו"עוז ותמורה" שנכנסו לפני כשש-שבע שנים, האם נבדק אם יש איזו השפעה של הרפורמות האלה לגבי תוצאות או ההצלחות בבחינות הבגרות?
עמרם מצנע: "עוז ותמורה" נכנס רק עכשיו.
<חיים אסייג: "עוז ותמורה" כבר לפני שלוש שנים.
<חיים אסייג: בשנה הראשונה - - -
עמרם מצנע: זה רק עכשיו וגם רק במעט בתי ספר.
<חיים אסייג: "עוז ולתמורה"?
<חיים אסייג: אני - - -
עמרם מצנע: היה "עוז ותמורה" - - -
<חיים אסייג: אני מתכוון ל"עוז ותמורה" שלפני שלוש שנים כל בתי הספר של "אורט ישראל" נכנסו.
<חיים אסייג: אפשר לבדוק את זה.
שמעון אוחיון: אולי " אתה מתכוון שהם נכנסו ל"אופק חדש".
עמרם מצנע: רק בתי הספר היסודיים.
<חיים אסייג: לא משנה.
<חיים אסייג: "אופק חדש" בוודאי, המחזור הראשון שנכנס לפני שש שנים, כרגע סיים.
<חיים אסייג: אבקש לומר אמירה לגבי טוהר הבחינות.
<חיים אסייג: אני חושב שלאורך שנים ניסנו להתמודד בכל דרך אפשרית, אבל איך אומרים, תמיד הנוער שלנו ממציא פטנטים ומתחכם יותר.
<חיים אסייג: לא תמיד הבחינה היא באחריות בית הספר, יש חברה שמשגיחה, למרות הכול האחריות על בית הספר.
<חיים אסייג: בהחלט צריך ליצור איזו תכנית כמו שיש רפורמה בנושא הלמידה, תכנית ערכית מגיל אפס כיצד מתמודדים בנושא טוהר הבחינות.
<חיים אסייג: בכל בחינה רגילה, איך בית הספר, איך המורה בכיתה מתמודד.
<חיים אסייג: אני יודע שהמורים לפעמים חסרי אונים בעניין זה.
שמעון אוחיון: אני רואה שבמערך הבחינות הפסיכומטרי אין העתקות.
שמעון אוחיון: אומנם שם המבנה אחר לגמרי - - -
עמרם מצנע: שם קשה להעתיק.
שמעון אוחיון: שם מוציאים את התלמידים.
עמרם מצנע: שם קשה להעתיק, יש הרבה שאלות, לוחות זמנים.
<קריאה: אלו שני סוגי בחינות שונים.
שמעון אוחיון: למשל בחינה באנגלית או במה שנוגע לשפה אפשר.
שמעון אוחיון: אפשר היה גם ללמוד מהם.
שמעון אוחיון: אני לא נכנס כרגע לסוגיה של טהור הבחינות.
שמעון אוחיון: אני שמח שיש תכנית עשור לגבי המגזר הערבי.
שמעון אוחיון: בשעתו העלנו רעיונות או בקשות, איני יודע אם זה נפל על אוזן קשבת, לקחת יישובים בעייתיים ולהציע להם תכנית מיוחדת כדי שהמשרד יערך לשפר שם את ההישגים.
שמעון אוחיון: האם ידוע לך אם קיימת תכנית כזאת?
שמעון אוחיון: עם מי אנחנו יכולים לדבר ולספר עליה משהו?
שמעון אוחיון: שנית, תן לנו תמונה על המגזר החרדי.
שמעון אוחיון: אני מבין שברשת "אל-המעיין" מלמדים היום מקצועת ליבה.
שמעון אוחיון: אתמול ישבתי עם מורים מבתי הספר היסודי - - -
עמרם מצנע: באופן פורמאלי, כן.
שמעון אוחיון: ביסודי ובאוניברסיטאות.
שמעון אוחיון: הבעיה שלנו היא רק בחטיבה - - -
עמרם מצנע: באשכנזים.
שמעון אוחיון: נכון, בעיקר שם, זו אוכלוסייה גדולה.
שמעון אוחיון: אתמול נפגשתי עם מורים ונאמר לי שמלמדים חשבון ואנגלית בבית ספר של רשת "אל-המעיין".
שמעון אוחיון: מהבחינה הזאת, הם שינו את עצמם.
שמעון אוחיון: הם קוראים לעצמם "ממלכתי חרדי".
עמרם מצנע: עד היום, הם "מוכר שאיננו רשמי".
שמעון אוחיון: כן, אבל הם כבר אימצו את המושג ואומרים "אנחנו בית ספר ממלכתי-חרדי".
שמעון אוחיון: זה כנראה פוליטיקה.
<אורה חכם: תפשפש בתוך ותראה שזה עוד רחוק מלהיות.
שמעון אוחיון: בסדר, אבל אם הכניסו את מקצועות הליבה לבית הספר היסודי, יש לי פתח להשכלה גבוהה ואז נשארה לי נישה באמצע שהיא באמת הבעיה.
שמעון אוחיון: כמובן שנשאר המגזר האשכנזי.
שמעון אוחיון: האם יש לך תמונה שתוכל להציג לנו מה קורה בבחינות הבגרות?
שמעון אוחיון: מי ניגש, כמה נגישים, מי לא ניגש, מה אחוז ההצלחה?
שמעון אוחיון: פעם אחת אני רוצה להבין מה קורה אצל החרדים.
<משה דקלו: אני אוכל לתת נתונים מדויקים.
<משה דקלו: בינתיים ברשותך היושב ראש אבקש להתייחס לאמירה של חיים.
<משה דקלו: בשפה העברית בכלל אין לנו את המונח "לרמות" בבחינות כמו באנגלית "To cheat".
<משה דקלו: בשפה העברית, אנחנו מתייחסים להעתיק, משהו כזה פרווה - - -
עמרם מצנע: "טוהר בחינות" מונח טוב.
<משה דקלו: "טוהר בחינות" גם הוא פרווה.
<משה דקלו: באנגלית מתייחסים לזה כאילו זו הונאה.
<משה דקלו: לעניין התמונה של החרדים, שם הייתה עלייה בשיעור של 0.7% מתוך הלומדים.
<משה דקלו: 0.8% מתוך - - -
עמרם מצנע: במספרים מוחלטים.
<משה דקלו: קבוצת הגיל היא 17,054 בשנת תשע"ג.
<משה דקלו: הלומדים לבגרות – 8,700.
<משה דקלו: כלומר רשומים אצלנו 17,054 ילדים בתוך קבוצת הגיל, אבל בתוך בתי הספר המגישים לבגרות – 8,700.
<משה דקלו: כמו שאמר היושב ראש, הם מלכתחילה - - -
עמרם מצנע: לא, בבתי הספר של הפטור אסור ללכת לבגרות.
עמרם מצנע: יש ילדים שעושים את זה מחוץ למסגרת בית הספר.
<משה דקלו: מה שנקרא "תרבותי ייחודי".
עמרם מצנע: אתה יודע שבמגזר החרדי האשכנזי, יש את תלמוד תורה, הישיבה הקטנה ששם לא לומדים בכלל.
עמרם מצנע: בתלמוד תורה, לומדים קצת חשבון.
עמרם מצנע: ערכנו ביקור, זה סיפור עצוב בסך הכול.
עמרם מצנע: בישיבות הקטנות, לא לומדים בכלל.
שמעון אוחיון: אתה אומר שקבוצת הגיל היא בערך 17 אלף.
<משה דקלו: 17 אלף רשומים אצלנו שלומדים במספר בתי הספר.
<משה דקלו: מספר הניגשים הוא רק 4,200.
<משה דקלו: זאת אומרת, יש שם קבוצות שלמות שלא רוצים ללכת לבגרות.
שמעון אוחיון: וקבוצת הגיל בכלל?
<משה דקלו: קבוצת הגיל זה מרשם האוכלוסין.
<משה דקלו: 8,000 לומדים ו- 17 אלף זו קבוצת הגיל לפי הלמ"ס.
<משה דקלו: זכאים 1,543.
<משה דקלו: עשינו עם גדעון סער אנחנו איזו תכנית של אקרדיטציה של רשת "בית יעקב".
עמרם מצנע: אגב, יש הבדל גדול מאוד בין הבנות לבנים.
עמרם מצנע: אני מניח שרוב המספרים שם הן בנות, כי הבנות הולכות.
<משה דקלו: צודק לגמרי.
עמרם מצנע: אבל הבגרות היא לא חלק אינטגראלי, אבל הן לומדות מקצועות ליבה ברמה טובה.
<חיים אסייג: תפיסת העולם שם היא שהבן לומד תורה והבת הולכת לעבוד.
שמעון אוחיון: לא מקובלת עלינו תפיסת העולם.
שמעון אוחיון: האם יש בכל זאת תכנית חומש או עשור, כדי להתמודד בעניין הזה?
עמרם מצנע: הבעיה היא לא תכנית, אפילו הכוונה של משרד החינוך לחייב את לימודי הליבה נדחתה עכשיו לארבע שנים.
<צילה וייס: התכנית היא יצירת בתי ספר אקסטרנים לתלמידי הישיבות על מנת שיסיימו בגרות.
עמרם מצנע: זאת התכנית להעביר בתי ספר חרדים אל תוך הממלכתי.
עמרם מצנע: גם זה בודדים, יש בזה חרם וכל מה שקשור בזה.
עמרם מצנע: אני משבח את חברי הכנסת שהעלו את הנקודה הזאת.
עמרם מצנע: האמת היא שהנושא לא מתאים לדיון מהיר.
עמרם מצנע: בעצם, כאן הסיפור של דיפרנציאציה בתוצאות של מערכת החינוך שלנו, זה הנושא שהוועדה לקחה אותו כנושא מרכזי לאורך כל השנתיים האחרונות.
עמרם מצנע: הסתכלתי בלוח הזמנים, אנחנו עושים דיון על התקצוב הדיפרנציאלי בקרוב, אנחנו עושים דיון על שקיפות תקציב החינוך שזה חלק מהעניין ובכל נושא תנאי הקבלה לאוניברסיטאות שהולך להשתנות, זה תהליך.
עמרם מצנע: עד שלא תהייה אמינות לבחינות ושהאוניברסיטאות תקבלנה את המכשיר הזה כמכשיר אמין זה לא יקרה.
עמרם מצנע: בעניין החינוך במגזר הערבי דנו בו לא פעם אחת.
מוחמד ברכה: אדוני היושב ראש, יש מכשיר מצוין, שנה א'.
מוחמד ברכה: זה קיים בכל העולם.
עמרם מצנע: זה נפסל.
עמרם מצנע: זה מחייב הכפלת תקציב ההשכלה הגבוהה.
עמרם מצנע: זה אומר שכל מי שנכנס עושה.
עמרם מצנע: נכון שיש מדינות שעושות את זה, זה תקציבי עתק.
עמרם מצנע: אתם יודעים מה, גם הנושא עכשיו של החינוך המקצועי גם הוא חלק מהעניין.
עמרם מצנע: בסופו של דבר לא כל ילד וילדה בכלל נכון להם ללכת במסלול של הבגרות העיונית.
עמרם מצנע: אני מאוד בעד המסלול המקצועי, צריך לעשות אותו בשכל.
מוחמד ברכה: המסלול המקצועי לא צריך להוסיף, הוא יוצר לך עודף.
עמרם מצנע: וודאי שלא, צריך לעשות אותו נכון.
גילה גמליאל: לגבי המסלול המקצועי, אני מבין המתנגדים, אני חושבת חד-משמעית שאם הולכים ללימודים מקצועיים זה רק עם בגרות שמשולבת עם מקצוע.
עמרם מצנע: אני חושב אחרת.
גילה גמליאל: אתה חושב אחרת, אצלי בבית הספר שלחו ילד עם 760 בפסיכומטרי, היום הוא מלמד בפסיכומטרי ואותו שלחו ללמוד - - -
עמרם מצנע: גילה, כל אחד זוכר את ההיסטוריה שלו.
עמרם מצנע: אני מזמין אותך לביקור, עשינו ביקור של הוועדה בבית ספר מקצועי בערד – זה ללקק את האצבעות.
גילה גמליאל: עדיין זה ללקק את האצבעות והכול יפה.
גילה גמליאל: אני אומרת שהדברים האלה צריכים להיות בזהירות יתרה.
גילה גמליאל: לא לצבוע פה אנשים למסלולים ולהגדרות תפקיד - - -
שמעון אוחיון: מה שאת אומרת אלו דברים שונים - - -
גילה גמליאל: לא בגילאים הצעירים לצבוע אותם ללכת למסלול מסוים.
גילה גמליאל: אני אלחם על זה.
עמרם מצנע: הרעיון הוא לשנות.
עמרם מצנע: אנחנו לא יכולים במערכת כל כך גדולה, כל כך מורכבת.
עמרם מצנע: בכל פעם מחדש כשעושים איזו שינוי כל אחד זוכר את חווית בית הספר שלו.
גילה גמליאל: אני למדתי חמש יחידות מתמטיקה, אנגלית.
גילה גמליאל: אני זוכרת שהיו אנשים נפלאים אצלנו, שתיעלו אותם בצורה לא נכונה ופוגעת.
עמרם מצנע: את זה צריך למנוע.
עמרם מצנע: אגב, הוועדה כבר עשתה דיון אחד.
עמרם מצנע: היה פה עופר ריבון שהציג את התכנית, חשוב לשמוע את התכנית.
עמרם מצנע: התכנית העקרונית המדוברת היא תכנית שמאפשרת מסלולים ומאפשרת גם בגרות למי שרוצה, למי שיכול ומי שמסוגל.
עמרם מצנע: בסופו של דבר - - -
גילה גמליאל: ההחלטה צריכה להיות אצל התלמידים ולא אצל מישהו מלמעלה.
עמרם מצנע: בוודאי, אין על זה ויכוח בכלל.
עמרם מצנע: אחד הכלים הוא לעשות את המקצוע אטרקטיבי ונכון כדי שילדים והורים יבחרו.
גילה גמליאל: אני אומרת יותר מזה, שזה לא יהיה עבורם חסם ללימודים אקדמיים.
גילה גמליאל: אלו דברים שצריך - - -
עמרם מצנע: גילה, עדיין 50%, אגב, תוצאות הבגרות נעות לאורך שנים בין 48% ל-54%, לאורך שנים.
גילה גמליאל: צריך לטפל בזה.
עמרם מצנע: אז מה, שליש מתעודות הבגרות הן תמונה על הקיר.
עמרם מצנע: מה עשית עם זה, הכנסת את הילדים לתסכול?
עמרם מצנע: גם אם הוא עשה בגרות ויש לו בגרות שהוא מנפנף בה, היא לא מאפשרת לו ללכת ללימודים אקדמאיים והוא נשאר אחורה בחברה.
עמרם מצנע: לכן צריך לעשות את זה, אבל לעשות את זה נכון.
עמרם מצנע: אני מסכים אתך שצריך לעשות את זה נכון.
עמרם מצנע: אני מודה לכם, כמובן שאנחנו נפתח את הדיונים האלה בצורה יותר יסודית.
עמרם מצנע: אני פותח את ישיבת ועדת העבודה, התרבות הספורט בהצעת חוק פרטית של חבר הכנסת איתן כבל, ואני מבין של חברי הכנסת דב חנין, דוד צור וניצן הורוביץ.
עמרם מצנע: הצעת חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (תיקון מסד 12), התשע"ד-2014.
עמרם מצנע: לפני ארבעה חודשים התקיים דיון בוועדה – עד היום הדיון היחידי מאז כוננה הוועדה בו לא השתתפתי – והסיכום היה שרשמנו את בקשת משרד החקלאות לכך שהנושא יוסדר בתקנות ולא בחקיקה.