GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<תמר גלאי-גת: הסקר בוצע על ידי פרופ' עלית אולשטיין מהמכון לחקר טיפוח בחינוך של האוניברסיטה העברית, והוא נעשה בשיתוף פעולה עם הגורמים הרלבנטיים במשרד החינוך, זה המנכ"לית דאז, גב' דלית שטאובר, יושב ראש המזכירות הפדגוגית אז, פרופ' עפרה מייזליש, ואחרים, וכמובן, עם ד"ר ג'ודי שטיינר, המפמ"רית שנמצאת כאן.
<תמר גלאי-גת: הסקר הוגש במרץ למנכ"לית משרד החינוך, הגב' מיכל כהן, נשלח גם למפמ"רית ונשלח לאנשים שהתעניינו בו, כולל יושב ראש הוועדה הזו.
<תמר גלאי-גת: בסיס הנתונים של הסקר היה חדר המחקר הווירטואלי של משרד החינוך, דוחות בינלאומיים על הוראת אנגלית, ראיונות עם דמויות מובילות במערכת החינוך בישראל, בדגש על מקצוע האנגלית, הכל מופיע בתוך הסקר, קבוצות מיקוד עם מפקחים, מורים ותלמידים, ושאלון אינטרנטי אנונימי למורים.
<תמר גלאי-גת: אני אקדים ואומר מה שיופיע אחר כך – היתה לנו קצת בעיה עם הנושא של השאלון האנונימי.
<תמר גלאי-גת: בהתחלה קיבלנו אישור להעביר אותו, ולאחר מכן יושב ראש המזכירות הפדגוגית לא אפשרה לנו להעביר אותו לכלל המורים לאנגלית, שאנחנו שומעים שיש בסביבות 12 אלף מורים.
<תמר גלאי-גת: אנחנו מאד קיווינו שיהיו לנו נתונים מהם, אבל משרד החינוך לא אפשר לנו לשגר להם את השאלון באופן אינטרנטי או בכלל.
<תמר גלאי-גת: אז השתמשנו במאגר המורים שעמד לרשותנו, 132 מורים, אבל אני מדגישה: זה לא מדגם מייצג של המורים בארץ.
<תמר גלאי-גת: זה self-selected group, זו קבוצה עם מוטיבציה גבוהה, וכו' וכו', אבל עד כמה היא מייצגת את כלל המורים – אני לא יודעת לענות.
<תמר גלאי-גת: ממצאי הסקר.
<תמר גלאי-גת: אני אחזור על הדברים שאמרה אתי וייסבלאי.
<תמר גלאי-גת: יש פערים גדולים במיומנויות השפה האנגלית בבתי הספר התיכוניים.
<תמר גלאי-גת: אני לא יודעת אם אתם יכולים לראות - הסגול זה התלמידים שמוצאם בארצות הברית, הירוק – תלמידים שמוצאם בחבר העמים לשעבר, הוורוד – תלמידים ילידי ישראל, והכחול – תלמידים ממוצא אתיופי.
<תמר גלאי-גת: זה מדבר בעד עצמו, אני לא צריכה להדגיש פה את הנתונים.
<תמר גלאי-גת: יש פערים מאד גדולים.
<יהודית גידלי: זה כולל ערבים, פה?
<תמר גלאי-גת: זה כולל ערבים, כן, בתוך ילידי הארץ.
<תמר גלאי-גת: תכף אני אדבר על אבחנה בין יהודים.
<תמר גלאי-גת: כאן אני מסתכלת על ציוני הבגרות – כשאני משווה כאן בין יהודים, ערבים, דרוזים ובדואים.
<תמר גלאי-גת: הכחול זה המגזר היהודי, האדום – המגזר הערבי, הירוק אלה הדרוזים והסגול אלה הבדואים.
<תמר גלאי-גת: למרות שאנחנו רואים שיש עליה, למשל אצל הבדואים, תכף נסתכל על הנתונים שלהם, הם לא טובים.
<תמר גלאי-גת: שיעור השתתפות בבגרות באנגלית לפי יחידות – שוב, אתם רואים, הירוק זה 5 יחידות, תסתכלו מימין על המגזר הבדואי, אחר כך אחד שמאלה זה המגזר הדרוזי, הערבי והיהודי.
<תמר גלאי-גת: 45% מהתלמידים היהודים עושים בגרות ב-5 יחידות.
<תמר גלאי-גת: אצל הבדואים מדובר על 4%.
<תמר גלאי-גת: תלוי איך סופרים ומעגלים.
<תמר גלאי-גת: אלה עושים 5 יחידות באנגלית.
עמרם מצנע: זה 5 יחידות?
<תמר גלאי-גת: הירוק זה 5 יחידות, האדום זה 4 יחידות.
<תמר גלאי-גת: אם אתה רואה את הסקר, בסקר עצמו רואים את זה.
<תמר גלאי-גת: ירוק זה 5 יחידות, אדום זה 4 יחידות.
<תמר גלאי-גת: 3 יחידות זה כחול.
<תמר גלאי-גת: הימני ביותר זה הבדואים, השמאלי ביותר זה יהודים.
<תמר גלאי-גת: חומר למחשבה – רק 13% מהתלמידים בקהילה האתיופית וכ-5% מהתלמידים הבדואים לומדים ברמה של 5 יחידות לבגרות באנגלית.
<תמר גלאי-גת: בקרב התלמידים שנולדו באתיופיה המצב גרוע יותר.
<תמר גלאי-גת: שוב, בסקר שלנו, אתם יכולים לראות התפלגויות יותר מפורטות, לא רציתי להלאות, אבל אצל תלמידים יוצאי אתיופיה ואצל בדואים המצב הוא לא טוב.
<תמר גלאי-גת: יש מחסור גדל והולך במורים מיומנים להוראת אנגלית בכל רחבי הארץ.
עמרם מצנע: כתוב פה "שיעור ההשתתפות בבגרות".
עמרם מצנע: זה מי שניגש או מי שהצליח?
<תמר גלאי-גת: שניגש.
<תמר גלאי-גת: יש אחוז הצלחה גבוה בבגרות עצמה, אצל אלה שניגשים.
<תמר גלאי-גת: ככה מנסח את זה משרד החינוך – אחוז השתתפות.
<אתי וייסבלאו: אחוזים זה מתוך כלל המשתתפים, כמה השתתפו ב-5 יחידות, כמה ב-4 יחידות - - -
<תמר גלאי-גת: כן, לא מתוך כלל התלמידים, אלא אלה שניגשים לבגרות.
<תמר גלאי-גת: אני חושבת שאחוז הנכשלים הוא נמוך מאד.
<תמר גלאי-גת: השאלה כאן היא כמה ניגשים.
<תמר גלאי-גת: יש נטייה בבתי הספר להסליל, זאת אומרת, אם רואים שתתקשה ב-5 יחידות, מורידים ל-4, אחר כך מורידים ל-3, ועם 3 יחידות אתה לא יכול לעשות כלום.
<תמר גלאי-גת: הממצאים שלנו מכל הנתונים שנאספו – יש מחסור הולך וגדל במורים מיומנים להוראת האנגלית בכל רחבי הארץ ובמיוחד בפריפריה זה בולט.
<תמר גלאי-גת: משרד החינוך מדבר על כמה מורים חסרים, שנאמר להם שחסרים במערכת, אבל כמו שציינה אתי, בתי הספר מוצאים פתרונות שונים.
<תמר גלאי-גת: עבור חלק מהמורים האנגלית אינה שפת אם.
<תמר גלאי-גת: משרד החינוך אינו שואל, אני חושבת, אם המורה הוא native English speaker או לא.
<ג'ודי שטיינר: לא שואלים, מה פתאום.
<ג'ודי שטיינר: אבל הם צריכים רמה מסוימת של ידע באנגלית.
<תמר גלאי-גת: הם צריכים רמה מסוימת, אבל אנגלית אינה שפת אם.
<תמר גלאי-גת: חלקם לא עברו הכשרה מתאימה בתכנים ובשיטות הוראה ללימוד אנגלית כשפה שניה או כשפה זרה.
<תמר גלאי-גת: לא מדובר, כמובן, באותו הדבר.
<תמר גלאי-גת: רוב תלמידי ישראל לומדים אנגלית כשפה זרה ולא כשפה שניה.
<תמר גלאי-גת: אצל ערבים אנחנו יודעים שזו שפה רביעית, למעשה, שהם לומדים.
<תמר גלאי-גת: קודם ערבית מדוברת, אחר כך ספרותית, שיש היום קושי בשליטה בערבית ספרותית, אחרי כן עברית ורק אחרי זה אנגלית.
<תמר גלאי-גת: בשנים הקרובות המחסור במורים מיומנים לאנגלית צפוי לגדול.
<תמר גלאי-גת: שוב, זה מתוך שיחות עם אנשים בכירים בתחום.
<תמר גלאי-גת: מורים בבתי הספר היסודיים מתקשים להתמודד עם תלמידים שהם no-readers, ואנחנו יודעים שהפער, אם אתה non-reader בסוף בית ספר יסודי, בחטיבת ביניים, הסיכוי לעזור לך בלהתמודד ולהתקדם הוא מאד נמוך.
<תמר גלאי-גת: בחטיבת ביניים קשה מאד לעזור למי שמגיע עם פערים כאלה.
<תמר גלאי-גת: האתגרים של המורים.
<תמר גלאי-גת: המורים מדברים על חוסר ביטחון בשליטה בטכנולוגיה, ככלי עזר בכיתה.
<תמר גלאי-גת: אני מדגישה: טכנולוגיה היא כלי, היא אמצעי.
<תמר גלאי-גת: היא לא מטרה עצמה, כמובן.
<תמר גלאי-גת: קושי בהתמודדות עם כיתות גדולות והטרוגניות מאד מבחינת הרמה.
<תמר גלאי-גת: ההתמודדות עם תלמידים בעלי הישגים נמוכים קשה בכיתות כאלה.
<תמר גלאי-גת: יש קושי בשילוב והנעה של תלמידים ללמוד אנגלית ולהשתלב בשיעור, ותכניות ההכשרה שלא מכינות למציאות בבית הספר.
<תמר גלאי-גת: הן מלמדות אולי איך ללמד אנגלית אבל לא בסביבה ישראלית מורכבת.
<תמר גלאי-גת: לא הצלחנו לקבל נתונים ממשרד החינוך בנוגע למספר התקנים למורים לאנגלית במערכת.
<תמר גלאי-גת: המחסור במורים מיומנים, וכמה מהמורים הם native English speakers, חלק מהנתונים האלה אתי וייסבלאי הצליחה להשיג דרך הלמ"ס, ודרך משרד החינוך.
<תמר גלאי-גת: כשאני פניתי למשרד החינוך לקבל חלק מהנתונים האלה הם ביקשו שנשלם עליהם, ואמרתי שיש קווים אדומים בקרן.
<תמר גלאי-גת: אני מבינה שזה חוזר מנכ"ל, לא מזמן.
<תמר גלאי-גת: כמו שאמרתי, לצערי לא התקבל אישור להעביר את השאלון האינטרנטי האנונימי.
<תמר גלאי-גת: אני פונה כאן לחברי הוועדה ולאנשי משרד החינוך, אנחנו מאד נשמח לעבות את המחקר בנתונים משאלון אינטרנטי, אם תהיה הסכמה להעביר אותו.
<תמר גלאי-גת: ההמלצות מהדוח.
<תמר גלאי-גת: קרן קלור, בעקבות הדוח הזה ממליצה, לגבש תכנית לאומית לשיפור ההוראה באנגלית בישראל שתכלול את האלמנטים הבאים: גיוס והכשרה של מורים חדשים, הקמת מרכז לקידום מורים מומחים ומובילים.
<תמר גלאי-גת: מומחים זה master teachers ומובילים זה leading teachers.
<תמר גלאי-גת: יוזמות כאלה קרן טראמפ מובילה, למשל, בתחום של מורים בפיזיקה.
<תמר גלאי-גת: יד הנדיב היום מקדמת את הנושא של leading teachers, קרן קלור מאד מתעניינת בנושא הזה בתחום של אנגלית.
<תמר גלאי-גת: הקמת קהילות מקצועיות – והייתי מוסיפה – אל מגזריות, אם יש שני יישובים סמוכים, יהודי וערבי, אני חושבת שאפשר לייצר קהילה מקצועית משותפת למורים לאנגלית.
<תמר גלאי-גת: פיתוח קורס לשיפור מיומנויות בשפה האנגלית למורים שאינם native English speakers, תכנית כזו מופעלת עכשיו על ידי ה- British Council, בתמיכה של קרן קלור, יחד עם משרד החינוך, שמדברת על proficiency, על שיפור מיומנויות.
<תמר גלאי-גת: זו גם בקשה שבאה ממורים בשטח.
<תמר גלאי-גת: ייסוד של תיכון וירטואלי להוראת אנגלית.
<תמר גלאי-גת: אני לא יודעת אם נמצא כאן מישהו ממט"ח היום, אבל מט"ח מפעיל תיכון כזה במתמטיקה, פיזיקה ומדעים, ונראה שזו דרך טובה להגיע לפריפריה ולתגבר את המורים בפריפריה עם שיעורים און ליין, ותיכון וירטואלי באנגלית, שיעזור להם לעשות את עבודתם.
<תמר גלאי-גת: קידום מערכה אינטנסיבית להתמודדות עם non-readers, בעיקר בבית ספר יסודי, כי כאמור, ברגע שהם עולים לחטיבת הביניים אין להם הרבה סיכוי להתקדם מעבר ל-3 יחידות, ויצירת תכניות מיוחדות בפריפריה, ולאוכלוסיות מתקשות, בדגש על המגזר הערבי ועל קהילת יוצאי אתיופיה.
<תמר גלאי-גת: למותר לציין שכל זה זה בעצם משהו שקרן קלור מביאה למשרד החינוך, כי אם משרד החינוך לא יוביל את זה, כמובן שהפילנתרופיה לא תוכל להוביל את זה לבד.
<תמר גלאי-גת: אני רוצה להגיד כאן שקרן קלור מוכנה להירתם ליוזמה מעניינת שבה היא יכולה לעשות שינוי.
<תמר גלאי-גת: אני אסיים במשהו שאמר דרק בוק – וכולכם ודאי מכירים את הביטוי הזה:
<תמר גלאי-גת: If you think education is expensive, try ignorance.
<תמר גלאי-גת: כל זה לא יקרה אם לא ישקיעו כספים בתחום של האנגלית.
עמרם מצנע: אני מבין שלא התמודדתם עם השאלה באיזה גיל להתחיל ללמד אנגלית.
<תמר גלאי-גת: אנחנו מתחבטים בזה הרבה.
עמרם מצנע: אבל המחקר לא עסק בזה?
<תמר גלאי-גת: המחקר לא עסק בזה כי ביקשנו להתמודד בעיקר עם המורים.
<תמר גלאי-גת: אני יכולה להגיד לך, מנקודת מבט של פילנתרופיה.
<תמר גלאי-גת: יש על זה הרבה דיונים ואני בטוחה שג'ודי תתייחס לזה, אני יודעת שמשרד החינוך היום ממליץ להתחיל בכיתה ד', אך יש בתי ספר, במיוחד אלה שיותר אמידים, או שיש בהם קבוצת מורים יותר לוחצת, שמתחילים יותר מוקדם, אפילו בכיתה א', יש שאלות.
<תמר גלאי-גת: פרופ' גולדשטיין, שלצערי לא היתה יכולה להצטרף אלי, כי היא בחו"ל לא מאמינה בלהתחיל כל כך מוקדם.
<תמר גלאי-גת: הניסיון האישי והמקצועי שלי אומר שככל שאתה חושף ילדים מגיל יותר צעיר לסביבה דוברת אנגלית, חושף אותם לשפה, ככה הם מרגישים בה יותר בנוח.
<תמר גלאי-גת: יש על זה דיונים.
<תמר גלאי-גת: אני אגיד לך, כנציגת פילנתרופיה לנו יש כאן בעיה.
<תמר גלאי-גת: אם אתה רוצה להתערב, בבית ספר יסודי – בבתי ספר יסודיים ברובם יש מורה, וכאן אני יכולה להרשות לעצמי לדבר בלשון נקבה, במצגת הייתי חייבת בלשון זכר, למרות שהרוב המוחלט הן מורות.
<תמר גלאי-גת: בבית ספר יסודי ממוצע יש מורה אחת לאנגלית או שתיים.
<תמר גלאי-גת: בחטיבות ביניים ובתיכונים יש צוות יותר רחב, בדרך כלל.
<תמר גלאי-גת: אז כשאתה רוצה להתערב ולהגיע ל impact - - -
עמרם מצנע: לא, השאלה שלי לא היתה – זו גם שאלה בפני עצמה, במה נכון שהפילנתרופ יתערב, אבל השאלה שלי היתה מחקרית, כי אני יודע שזה נושא שנוי במחלוקת, מתי מתחילים ללמוד ואיך נחשפים בהדרגה, לסביבה האנגלית.
<תמר גלאי-גת: אנחנו לא נכנסנו לזה בין השאר כיוון שיש על זה מחקר רב שמצוי בידי הגורמים המקצועיים במשרד החינוך.
<תמר גלאי-גת: אנחנו באמת רצינו להבין מה חוסם כאן מלקדם את נושא האנגלית.
<תמר גלאי-גת: יש משהו שעומד בעוכרינו כשאנחנו באים לנסות לקדם את תחום הוראת האנגלית, וזה שתלמידי ישראל לא נבחנים באנגלית במבחנים הבינלאומיים.
<תמר גלאי-גת: הם נבחנים במדעים, נבחנים במתמטיקה, נבחנים באוריינות.
<תמר גלאי-גת: תלמידי כל מדינה נבחנים במבחנים הבינלאומיים בשפת אימם, ולכן אין לנו בעצם נתונים השוואתיים של ישראל מול מדינות אחרות של ה OECD בתחום האנגלית.
<יהודית גידלי: אז גם ביתר המדינות –אין נתונים, אין עם מה להשוות.
<תמר גלאי-גת: בסדר, אבל אז זה אומר, מבחינת ישראל – לפעמים יש נטיה, אני רוצה להתנסח בזהירות, להשקיע איפה שיש כותרות.
<תמר גלאי-גת: ההישגים שלנו בפיז"ה בתחומי מדעים ומתמטיקה יש הרבה מאד כותרות וזה מייצר הרבה לחץ של הורים, מורים, מתוך המערכת, פוליטיקאים.
<תמר גלאי-גת: באנגלית אין נתונים כאלה, ולכן אנגלית לא מגיעה לכותרות, אבל כמו שנאמר, היא לא פחות חשובה.
<תמר גלאי-גת: תודה לכם.
<ג'ודי שטיינר: קודם כל אני רוצה להודות לכם שבאמת מקצוע האנגלית הגיע לוועדת החינוך בכנסת.
<ג'ודי שטיינר: יושבות פה שלוש מדריכות למורות לאנגלית ובתור המפמ"רית, המפקחת המרכזת, אני רוצה לשבח את המורים לאנגלית במדינת ישראל כי עם התנאים הקשים של כיתות גדולות וכל הבעיות שיש לנו במערכת החינוך, הם מצליחים לעבוד עם התלמידים ולהגיע להישגים.
<ג'ודי שטיינר: אני רוצה להציג את ה- highlights, את הדברים הטובים, נגיד – בחמשת השנים האחרונות, אני בתפקיד עכשיו 23 שנה, אבל אני - - -
עמרם מצנע: בתפקיד המפמ"רית לאנגלית?
<ג'ודי שטיינר: הרבה שנים.
<ג'ודי שטיינר: יש גם לציין שיש רק אנגלית אחת במדינת ישראל.
<ג'ודי שטיינר: אני חושבת שחוץ ממתמטיקה אין עוד מקצוע שיש מקצוע אחד בכל המגזרים – יהודים, דתיים, בדואים, חרדים – יש עכשיו את המחוז החרדי, ויש לנו בחינות בגרות שזהות לכולם.
<ג'ודי שטיינר: תכנית הלימודים שלנו מבוססת על סטנדרטים וכולם במדינת ישראל אמורים להגיע לסטנדרטים האלה.
<ג'ודי שטיינר: בסך הכל אני לא אדבר במספרים.
עמרם מצנע: אני מקדם בברכה את חבר הכנסת שמעון אוחיון
<ג'ודי שטיינר: שלום, שמי ד"ר ג'ודי שטיינר ואני מפקחת מרכזת על הוראת האנגלית.
<ג'ודי שטיינר: דרך אגב, אחת הסיבות שצריך לדעת אנגלית טוב כי הרבה מילים בעברית היום הן באנגלית – "לדקסקס", וכן הלאה.
עמרם מצנע: על זה מלין המשורר.
<ג'ודי שטיינר: אז שוב, אני באמת רוצה שיהיה רשום בפרוטוקול שאני רוצה לשבח את המורים לאנגלית.
<ג'ודי שטיינר: אני אתייחס אולי ספציפית לדברים ואחר כך אוסיף לזה.
<ג'ודי שטיינר: לגבי 3 יחידות.
<ג'ודי שטיינר: אני נלחמתי – יחד עם המפקחים על הוראת האנגלית יחד עם ועדת המקצוע, ודרך אגב, בסך הכל יש לנו בפיקוח על הוראת האנגלית 7 תקנים בלבד, למפקחים.
<ג'ודי שטיינר: כל מפקחת עובדת חצי משרה או 75% משרה, ויש איזה 250-300 בתי ספר עליהם הם אחראים.
<ג'ודי שטיינר: זה כדי לתת לכם תמונה.
<ג'ודי שטיינר: בחינות הבגרות - המודל הוא של צבירה, וזה חשוב, כי נסביר שהרעיון הוא – מי שעושה 3 יחידות נבחן בשאלונים a,b ו- c, 4 יחידות זה c, d ו- e, ואחר כך ל-5 זה e,f,g.
<ג'ודי שטיינר: אז תמיד יש שאלון משותף, דבר שגורם ומעודד ניידות.
<ג'ודי שטיינר: אולי אקח את ההזדמנות לשתף אתכם, לראות כמה תלמידים באמת מנצלים את הניידות הזו מ-3 ל-4 ומ-4 ל-5, בתוך מחזור.
<ג'ודי שטיינר: אז במחזור של 2010 4,300 תלמידים עברו מ-3 ל-4, וזה בזכות המורים – כי הם לא קיבלו שעות נוספות.
<ג'ודי שטיינר: על סמך השעות שיש התלמידים יכלו לעבור מ-3 ל-4.
עמרם מצנע: זאת אומרת, הם קודם כל הצליחו ב-3, ואז לקחו על עצמם - - -
<ג'ודי שטיינר: נכון.
<ג'ודי שטיינר: היות ויש להם כבר שליש מהציון, כי יש תמיד שאלון משותף, אז עושים את ה-3 ליתר ביטחון, ויש תלמידים שנשארים ב-3, אבל כמו שאמרתי – יותר מ-4,000 תלמידים.
<ג'ודי שטיינר: גם אם תגידו ש-50% עשו 3 בתור רשת ביטחון ובעצם זו לא היתה בעיה לעלות ל-4.
<ג'ודי שטיינר: זה יכול להיות נכון, אין לנו אחוזים.
<ג'ודי שטיינר: אבל נגיד 50%?
<ג'ודי שטיינר: זה עדיין אומר ש-2,000 תלמידים במחזור עלו ל-4 יחידות, שזו הצלחה אדירה.
עמרם מצנע: אבל את הערת, ש-3 לא צריכה להיות המטרה, המטרה צריכה להיות 4.
<ג'ודי שטיינר: תכף אחזור לזה.
<ג'ודי שטיינר: מ-4 ל-5 זה 2,600 תלמידים שעברו, שגם כן, המספרים הם הצלחה מעל ומעבר למצופה.
<ג'ודי שטיינר: 3 יחידות.
<ג'ודי שטיינר: כשהיתה רפורמה עכשיו, נלחמתי חזק שה-3 יישארו.
<ג'ודי שטיינר: למה?
<ג'ודי שטיינר: היום, כדי לעבוד במקדונלד'ס צריך תעודת בגרות.
<ג'ודי שטיינר: לא כל התלמידים אמורים ללכת ללמוד בהשכלה הגבוהה.
<ג'ודי שטיינר: אנחנו רוצים, אבל עובדה שלא כולם גם מצליחים בחיים בהכל.
<ג'ודי שטיינר: התלמידים האלה, אם לא היו 3 יחידות, לא תהיה להם תעודת בגרות.
<ג'ודי שטיינר: ללא תעודת בגרות אין כניסה לחברה שלנו.
<ג'ודי שטיינר: אז מצד אחד, טוב שיש 3 - - -
עמרם מצנע: את זה אני מקבל, אבל אני חושב שהמטרה, היעד, צריך להציב אותו על 4, וכשאתה מציב יעד, אתה משיג אותו.
<ג'ודי שטיינר: אז המסר שלנו לשדה זה 4 ו-5, ועכשיו עם הרפורמה של הפסיכומטרי זה ללא ספק, אבל עדיין יהיו תלמידים שייבחנו ב-3 יחידות, זה בסדר.
<ג'ודי שטיינר: אני אגיד לכם עוד דבר: יש לנו בחינות בגרות של יחידה אחת, שזה לא שווה כלום חוץ מלילדים.
<ג'ודי שטיינר: יש ילדים שהם מאד חלשים וכשהם מצליחים לעשות את היחידה הזו, כל העולם נפתח לפניהם.
עמרם מצנע: הם מרגישים שכל העולם נפתח בפניהם.
<ג'ודי שטיינר: נכון, אבל זו התחלה.
<ג'ודי שטיינר: ואני, על הדברים האלה, חושבת שאסור לוותר.
<ג'ודי שטיינר: אני גם רוצה לציין שמקצוע האנגלית הוא המקצוע הגדול ביותר לגבי מספר נבחני בחינות הבגרות, ואנחנו המקצוע היחיד שיש יותר תלמידים שנבחנים ב-5 יחידות מאשר ב-4, וההצלחה שעוברים, בכל השאלונים, היא יותר מ-98%.
<ג'ודי שטיינר: אז יש נתונים פה שהם מאד יפים, והשאלונים הם לא קלים.
<ג'ודי שטיינר: ממש לא קלים.
<ג'ודי שטיינר: אני מספרת לכם את הדברים הטובים, אבל גם יש בעיות.
<ג'ודי שטיינר: יש מקום לשיפור, אבל יש גם הרבה דברים טובים שקורים.
<ג'ודי שטיינר: אז זה לגבי ה-3 יחידות.
<ג'ודי שטיינר: לגבי ה non-readers, שאנחנו באמת לא אוהבים להשתמש במילים האלה, אלה תלמידים שמתקשים בכתיבה וקריאה.
<ג'ודי שטיינר: אני רואה את זה כאתגר לאומי, שכל ילד שהוא בוגר כיתה ו' יידע לקרוא ולכתוב באנגלית.
<ג'ודי שטיינר: המצב, לצערי הוא לא כך.
<ג'ודי שטיינר: אנחנו בהשתתפות ראמ"ה בנינו ערכה למורים שאפשר לתת מבדקים על מנת לזהות את התלמידים המתקשים, בשלבים ספציפיים מאד בהתפתחות הרכישה של הקריאה והכתיבה, ואנחנו עכשיו מלמדים את המורים איך להשתמש בזה.
<ג'ודי שטיינר: זה לא יפתור את כל הבעיות אבל זה ייתן למורים כלים לנסות להתמודד עם התלמידים האלה.
עמרם מצנע: את מתכוונת בכתב יד או מחשב?
<ג'ודי שטיינר: כתב יד.
<ג'ודי שטיינר: עדיין יש צורך בזה.
<ג'ודי שטיינר: כתב יד, כתב יד.
<ג'ודי שטיינר: אנחנו לא פוסלים, אבל אחת הסכנות היום – הרי באנגלית יש לנו ספרים דיגיטליים, שילדים יכתבו.
<ג'ודי שטיינר: יש מחקרים – אתם יודעים, יש לכתוב באותיות של regular writing ושל script.
<ג'ודי שטיינר: כתב מחובר ורגיל.
<ג'ודי שטיינר: מה לדעתכם יותר חשוב לתהליך הלמידה, המחובר או הלא מחובר?
<ג'ודי שטיינר: מבחינת תהליך רכישת הכתיבה, מה יותר חשוב?
<ג'ודי שטיינר: הכתב המחובר.
<ג'ודי שטיינר: כשכותבים מחובר, הילד יותר מפנים את המילה הוא כותב.
<ג'ודי שטיינר: אם תלכו להקלדה בלבד, מיותר לציין.
<ג'ודי שטיינר: כלומר, יש מקום לזה, אבל זה לא במקום, וזו אחת הסכנות שצריך להיזהר ממנה.
<ג'ודי שטיינר: צריך לדעת גם לכתוב.
<ג'ודי שטיינר: אז זה לגבי התלמידים שהם מתקשים.
<ג'ודי שטיינר: לגבי השאלה באיזה גיל להתחיל ללמוד?
<ג'ודי שטיינר: יש בספרות 3 P, למה מתחילים ללמד אנגלית בגיל צעיר.
<ג'ודי שטיינר: Principles, politics, parents.
<ג'ודי שטיינר: שימו לב שגם המילה "פדגוגיה" היא עם P, אבל היא לא מופיעה.
<ג'ודי שטיינר: מה קורה לנו במדינת ישראל?
<ג'ודי שטיינר: אנגלית היא חובה מכיתה ד'.
<ג'ודי שטיינר: מה שאמרת לגבי כיתות ג' – אני לא מסכימה אתך.
<ג'ודי שטיינר: יותר מ 85-80 אחוז מבתי הספר מבתי הספר מתחילים בכיתה ג'.
<ג'ודי שטיינר: זה לא חשוב איפה, זה לאו דווקא באזורים הטובים.
<ג'ודי שטיינר: יש גם בתי ספר שמחליטים ללמד בכיתות א'-ב'.
<ג'ודי שטיינר: בפיקוח להוראת אנגלית אנחנו לא בעד כי במקרים האלה מלמדים בדרך כלל שעה או שעתיים, שזה לא נותן תמיד משהו כדי ללמוד, לא נותן בסיס.
<ג'ודי שטיינר: יותר טוב היה לתת לו את הספורט, האמנות ועבודות יד – שכל כך חשובים לילד בגיל הזה.
<ג'ודי שטיינר: יש מחקרים לפה ולשם, אבל יש מחקרים שאומרים שכמה שהילד בוגר ויודע את שפת אמו טוב יותר, כשהוא לומד שפה נוספת, התהליך הוא יותר טוב ויעיל.
<ג'ודי שטיינר: אחת הבעיות בסקטור הערבי שהבעיה עם שפת האם שלהם – יש שם בעיה עם שפת האם.
<ג'ודי שטיינר: אז כל שפה נוספת שילמדו, תהיה הרבה יותר בעייתית.
עמרם מצנע: מצד שני, יש הרבה מאד מחקרים שככל שהילד, אפילו בגן – הוא יותר פתוח ללימוד - - -
<ג'ודי שטיינר: אני לא יודעת.
<ג'ודי שטיינר: המחקרים לא מראים לטווח ארוך.
שמעון אוחיון: לגבי שפות?
שמעון אוחיון: לא בטוח.
<ג'ודי שטיינר: היתה תקופה בזמנו, של רונית תירוש, כשהיתה מנכ"לית, והיתה החלטה של המשרד ללמד אנגלית בכיתה א' על ידי מחנכים.
<ג'ודי שטיינר: לא אכנס לפרטים, אבל אחר כך בדקו את התלמידים האלה שהלכו לחטיבות הביניים, כי הייתם מצפים שהם יהיו יותר טובים.
<ג'ודי שטיינר: אי אפשר היה להבדיל ביניהם.
<ג'ודי שטיינר: גם אם אין רציפות.
<ג'ודי שטיינר: מתחילים בגן?
<ג'ודי שטיינר: אתם יודעים מה?
<ג'ודי שטיינר: בגן תעשו חשיפה על כל מיני שפות – שילדים יפתחו את הראש לתרבויות שונות, אבל אם אין רצף , מגן עד כיתה ד', אם אין שעות ואם אין את כוח האדם המיומן ללמד בגיל הזה, זה גם יכול להזיק.
<ג'ודי שטיינר: ילד שחשוף למורה עם מבטא לא טוב, או ילד שיש לו חוויה שלילית - - -
שמעון אוחיון: יש לך נתונים שבאמת בגיל הרך המורים מלמדים שם אנגלית הם חסרי הכשרה לעומת חטיבת הביניים?
<ג'ודי שטיינר: קודם כל, יש איסור על ללמד אנגלית בגן, איסור מטעם הפיקוח ומטעם - - -
שמעון אוחיון: אני רואה לפי הדוח כאן שבכיתות א'-ב', אני רואה בחלקם כן מלמדים אנגלית.
שמעון אוחיון: יש לך נתונים שאותם מורים שמלמדים אנגלית בכיתות הנמוכות הם חסרי הכשרה או השכלה אקדמית?
<ג'ודי שטיינר: לא.
שמעון אוחיון: אז למה אמרת - - -
<ג'ודי שטיינר: כי התייחסתי לתכנית של רונית תירוש שהמחנכות ילמדו אנגלית .
<ג'ודי שטיינר: הרבה מהם לא יודעים לדבר אנגלית.
<ג'ודי שטיינר: אז לזה התייחסתי.
שמעון אוחיון: מסכים אתך.
<ג'ודי שטיינר: אז זה לגבי הגיל הצעיר.
<ג'ודי שטיינר: לגבי הבעיות של הבוגרים שלנו, שהולכים לאוניברסיטאות והמכללות.
<ג'ודי שטיינר: נכון, זו בעיה.
<ג'ודי שטיינר: חלק מהבעיה היא – ויש ביטוי על כך באנגלית: if you don’t use it you lose it.
<ג'ודי שטיינר: הבוגרים שלנו, אתם יודעים מה המסלול שלהם: צבא, חוץ לארץ, אוניברסיטה.
<ג'ודי שטיינר: אז מדברים על שלוש שנים לפחות שהילדים לא משתמשים באנגלית ברמה כמו שהם עזבו את בית הספר.
<ג'ודי שטיינר: לכן, כשהם באים וצריכים להיבחן – יש בעיות.
<ג'ודי שטיינר: דבר שני, יש לנו תכנית לימודים שמבוססת על 4 תחומים.
<ג'ודי שטיינר: אחד זה מה שנקרא social interaction, השניה היא נגישות לטקסטים כתובים ודבורים, השלישית – פרזנטציה, שיידעו להציג דברים בכתיבה ובעל פה, ויש לנו חלק שנקרא appreciation of literature, language and culture.
<ג'ודי שטיינר: אז אנחנו רואים חינוך של תלמיד לא רק במיומנות הקריאה, אלא ב-4 המיומנויות.
<ג'ודי שטיינר: יכול להיות שעם תכנית לימודים אחרת ששמה דגש רק אל אחת מהמיומנויות האלה, אולי, אני לא מאמינה, התוצאות היו יכולות להיות אחרות.
<ג'ודי שטיינר: אבל מה אנחנו בכל זאת עושים על מנת להעלות את הרמה?
<ג'ודי שטיינר: כי כמו שאמרתי, אחד היעדים הוא, בעיניי, שלא יהיו non readers בכיתה ו'.
<ג'ודי שטיינר: הדבר השני - היום הבוגרים שלנו, רמת האנגלית שחייבים שתהיה להם היא יותר גבוהה מאשר לפני 10 שנים ובוודאי יותר מהרמה שהיתה כשהתחלתי לעבוד.
<ג'ודי שטיינר: כמה שהרמה שלנו, והדעה שלי היא שהיא טובה, זה לא מספיק.
<ג'ודי שטיינר: אז מה אנחנו עושים בשביל זה?
<ג'ודי שטיינר: שני דברים.
<ג'ודי שטיינר: אל"ף, אנחנו מלמדים את הילדים מיומנויות חשיבה, בתוך התכנית של הספרות, ובכלל בתוך תכנית הלימודים, שאולי זה לא מיומנויות שפה אבל זה מיומנויות חשיבה, ושיש להן – זה לא מתואר איזה מהפכות קורות עכשיו בכיתות.
<ג'ודי שטיינר: החשיב השל ילדים שניגשים לטקסט, ההבנה שלהם אחרת ממה שהיתה.
<ג'ודי שטיינר: זה אחד.
<ג'ודי שטיינר: הדבר השני – יש לנו תכנית לימודים משודרגת, ויושבת פה ד"ר אלישבע ברקון, שהיתה בוועדה, ובאה מכל התחום של אוצר מילים, היום אנחנו שמים דגש הרבה יותר על אוצר מילים כי המחקרים מראים לנו שאם רוצים רמה יותר גבוהה של אנגלית, רמת אוצר המילים חייבת לעלות.
<ג'ודי שטיינר: אז אנחנו שמים דגש מאד גדול על זה.
עמרם מצנע: זה מול מה?
<ג'ודי שטיינר: לא ממול, כי תמיד היה חשוב ללמוד אוצר מילים.
<ג'ודי שטיינר: לא היה מספיק דגש.
<ג'ודי שטיינר: אז היום בתכנית הלימודים יש לנו רשימת מילים כדי שיבינו על מה הם צריכים - שתלמידים צריכים לרכוש אותם.
<ג'ודי שטיינר: כמה שאוצר המילים גדול יותר, רמת המיומנויות האחרות עולה.
עמרם מצנע: זה ברור, אבל כשאת אומרת – אז אוצר מילים יותר חשוב מדקדוק?
<ג'ודי שטיינר: האמת היא שכן, יותר חשוב מדקדוק, לא שדקדוק לא חשוב.
שמעון אוחיון: פעם אמרו שללמד – ניתן לאנשים את המבנים, ואת אוצר המילים הם כבר ישלימו.
שמעון אוחיון: עכשיו חושבים אחרת.
<ג'ודי שטיינר: זה היופי שבחינוך, שאנחנו לומדים.
<ג'ודי שטיינר: כל פעם אנחנו לומדים דברים על המוח.
<ג'ודי שטיינר: אבל עכשיו אני רוצה לספר לכם על דבר מרגש ביותר, וזה ממש breaking news.
<ג'ודי שטיינר: שוב זה תחת הכותרת של מה לעשות על מנת שלילדים תהיה רמה יותר גבוהה של אנגלית.
<ג'ודי שטיינר: ביוני הוחלט במשרד על פתיחת מגמה חדשה, בנוסף ללימודי אנגלית כליבה של 3,4 ו-5 יחידות, תלמידים שנבחנים ב-5 יחידות יוכלו ללמוד במגמה של דיפלומטיה ותקשורת בינלאומית, באנגלית, ויוכלו ללמוד את זה ל-5 יחידות.
<ג'ודי שטיינר: זה כולל מיומנויות בתרגום, בתקשורת ו- conflict management.
<ג'ודי שטיינר: אנחנו מאד מתרגשים עם זה כי זה יקנה לילדים אנגלית ברמה גבוהה וגם מיומנויות שהם יצרכו באופן אישי, באופן מקצועי, ובעבודה שלהם.
<קריאה: את מדברת בעצם על 10 יחידות?
<קריאה: 5 יחידות רגילות ועוד - - -
<ג'ודי שטיינר: כן, כן.
<ג'ודי שטיינר: אם ילד ירצה לעשות עבודת גמר יהיו לו 10 יחידות.
<ג'ודי שטיינר: כמו שיש מגמה בפיזיקה או מגמה במיומנויות המחול או כאלה דברים עכשיו יש מגמה - - -
עמרם מצנע: היום משרד החינוך מגביל למספר ההרחבות.
עמרם מצנע: אז זו תהיה אחת מהן?
<ג'ודי שטיינר: זה יכול להיות אחת מהן.
<ג'ודי שטיינר: היום יש הגבלה על 2 מקצועות בחירה, אבל המקצוע הזה גם יכול להיות מקצוע שלישי אם הכל נעשה על ידי הערכה בית ספרית.
<תמר גלאי-גת: וזו הכשרה מיוחדת למורים?
<ג'ודי שטיינר: בוודאי.
עמרם מצנע: מה עמדתכם לגבי למידה מרחוק, למידה וירטואלית?
<ג'ודי שטיינר: יש לנו בהשתלמויות מורים הרבה קורסים מקוונים.
<ג'ודי שטיינר: אין לנו משהו מסודר במט"ח.
<ג'ודי שטיינר: יש דברים בודדים של כל מיני יחידות.
<ג'ודי שטיינר: אני חושב שזה יכול לתת מענה במקרים מסוימים.
שמעון אוחיון: את מדברת רק ברמה של השתלמויות, אני מבין ש - - -
<ג'ודי שטיינר: אמרתי שבמקרים מסוימים זה יכול להיות מצוין.
<ג'ודי שטיינר: יש לנו אתר של התכנית לספרות ועל זה יש לנו הקלטות שמורים מלמדים, שמורים יכולים להשתמש.
<ג'ודי שטיינר: יש מקרים שזה יופי לכיתה כי הם רואים מורה מומחית בתחום מלמדת יצירה בצורה מאד נכונה וטובה.
<ג'ודי שטיינר: אז יש לזה בהחלט מקום.
עמרם מצנע: דיברת על דברים חיוביים ומרגשים.
עמרם מצנע: איך את מתארת את האתגרים, הקשיים, הבעיות?
עמרם מצנע: איך אתם מתמודדים אתם?
<ג'ודי שטיינר: אז קודם כל דיברנו על הבעיות של ה non readers, ההתמודדות שלנו זה הערכה הזו שייתן למורים כלים על מנת לעזור לתלמידים.
<ג'ודי שטיינר: אחת מהבעיות שתמר העלתה זה רמת הדיבור של התלמידים.
<ג'ודי שטיינר: הרי בבחינות הבגרות 20% מהבחינה זה בעל פה.
<ג'ודי שטיינר: עם כל זה לא חשבנו שמורים מספיק נותנים את האות להתייחס לכל הנושא של המיומנויות בעל פה.
<ג'ודי שטיינר: יש לנו את הערכה שבנינו, שוב - עם השתלמות למורים.
<ג'ודי שטיינר: כמו שאמרתי, אתגר אחר זה להעלות בכלל את הרמה באנגלית ממה שהיא היום.
<ג'ודי שטיינר: הנושא של כיתות הטרוגניות – הכתות שלנו גדולות.
<ג'ודי שטיינר: יכול להיות מצב בכיתה שיש דוברי אנגלית יחד עם ילדים עולי אתיופיה.
<ג'ודי שטיינר: זה קשה.
<ג'ודי שטיינר: גם היום יש את העבודה הפרטנית, על פי הרפורמות, אבל זה עדיין אתגר מאד מאד קשה.