GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דב חנין: ברמת המקרו אני אומר שאנחנו צריכים לדרוש ממשרד התרבות תכנית עבודה רב-שנתית ולראות איך הדברים מתקדמים מהמקום שאנחנו נמצאים.
דב חנין: ברמת המיקרו צריך לבדוק את החסמים הקיימים.
דב חנין: אני מתרשם שהתקנה הקיימת איך שהוא לא מתאימה.
דב חנין: אם זה לא עובד סימן שזה לא עובד, אם זה לא עובד אז צריך משהו אחר כדי לשנות.
דב חנין: אני מדבר על רמת המיקרו לבדוק מה בדיוק קורה.
דב חנין: אם לא רוצים לתמוך במוסדות תרבות בציבור הערבי, אז תבוא מדינת ישראל ותגיד לא רוצים לתמוך בזה.
דב חנין: אבל אם כן רוצים לתמוך אז צריך לבדוק את המנגנונים של התקנה לראות למה בסוף - - -
עמרם מצנע: אבל בסופו הכסף יוצא, לא שהוא לא יוצא.
דב חנין: אז אולי הוא לא מספיק.
דב חנין: לבדוק.
<זיאד מג'אדלה: אני יושב ראש המחלקה לתכנון ותיאום במרכז הסתדרות המורים.
<זיאד מג'אדלה: בוקר טוב לכולם.
<זיאד מג'אדלה: קודם כל אני מאוד מברך על עצם קיומה של הישיבה הזאת והדיון של תקצוב מוסדות תרבות במגזר הערבי.
<זיאד מג'אדלה: אני מבקש להתחיל במשפט שאמרה החברה כאן, כלנית ממשרד התרבות, על תקציב התמיכות בסך של 600 מיליון ושהמגזר הערבי זוכה רק - - -
<כלנית שמיר: סליחה, דיברתי רק על התקנה למוסדות תרבות ערביים.
<כלנית שמיר: בדקתי ואנחנו הגשנו מסמך למחלקת מחקר ומידע של הכנסת שמדבר על 30 מיליון מתוך ה- 600 רק לתרבות, אבל כולל פרסים, כולל ספריות ציבוריות, כולל פסטיבלים.
<זיאד מג'אדלה: מה שכלול ב-600, אבל זה 3.2%.
<זיאד מג'אדלה: זאת אומרת שכמעט אין תמיכה ואין תקציב.
<זיאד מג'אדלה: זה לעג לרש.
<זיאד מג'אדלה: צריך לבדוק את העניין טוב טוב לעומק.
<זיאד מג'אדלה: אני מציע לבדוק למה זה קורה.
<זיאד מג'אדלה: האם זה קורה כי אין צרכנים במגזר הערבי?
<זיאד מג'אדלה: האם זה קורה בגלל שאין להקות תיאטרון?
<זיאד מג'אדלה: האם זה קורה בגלל שאין לנו להקות?
<זיאד מג'אדלה: אני חושב שכל מה שאמרתי יש לנו במגזר הערבי.
<זיאד מג'אדלה: אני לפחות יכול להעיד שבחודשיים האחרונים הסתובבתי בכמה מקומות במגזר הערבי בין אם זה בנצרת, "בית הגפן" בחיפה ולהקת סמרה בחיפה.
<זיאד מג'אדלה: שמעתי מהם, הם ממש בוכים על כך שהם בקושי יכולים להתקיים והתקציב שהם מקבלים לא מכסה להם את השוטף שלהם.
<זיאד מג'אדלה: אני ממקום עבודתי, אם בא לאיזו פעולה תרבות לציבור המורים, אני מתבייש לומר אילו מחירים הם מקבלים עבור הצגה לציבור הערבי.
<זיאד מג'אדלה: זה ממש מחירים מאוד מאוד מאוד זעומים.
<זיאד מג'אדלה: הם עושים את רק בכדי להתקיים ובכדי לתרום ובכדי לתת משהו מהיכולות שלהם למגזר הערבי.
<זיאד מג'אדלה: הדבר הזה עורר אותי לדברים שאמר חבר הכנסת באסל גטאס וזה נכון.
<זיאד מג'אדלה: צרכנים יש, צריכה יש וגם שמעתי שהבעיה העיקרית היא צריכת תרבות.
<זיאד מג'אדלה: צרכני תרבות יש לנו.
<זיאד מג'אדלה: האם יכול להיות ואיך יכול להתקבל על הדעת שקיבוץ קטן כמו גן שמואל יש לו בניין תיאטרון של 850 מקומות ובעיר כמו באקה אל-גארביה עם 28 אלף תושבים אין לנו את זה.
<זיאד מג'אדלה: האנשים האלה כמה הם צרכני תרבות?
שמעון אוחיון: מי בנה את אולם התרבות בגן שמואל?
<כלנית שמיר: זה לא משרד החינוך וגם לא משרד התרבות.
שמעון אוחיון: אני מרגיש שאני יכול להזדהות, אבל זה כל הזמן חוזר - - -
<זיאד מג'אדלה: לכן אני אומר שאם אני אסתובב במגזר הערבי, אין לי באף ישוב ערבי לא היכל תרבות ולא בניין תיאטרון.
<זיאד מג'אדלה: יכול להיות שתגידו שהמגזר הערבי לא מציע אדמות.
<זיאד מג'אדלה: יש לנו ראשי רשויות שיכולות לעשות את זה ויש רשויות שמעוניינות בזה ויש רשויות שהגישו בקשות עשרות שנים ואין לנו את זה.
<זיאד מג'אדלה: אני אומר, הציבור שלנו צרכן מאוד טוב וצרכן רוצה.
<זיאד מג'אדלה: יש צרכנים.
<זיאד מג'אדלה: אם אני רוצה לבצע פעולה אני צריך גם את המקומות המתאימים שאני אוכל לקיים את פעולות התרבות במגזר הערבי.
<זיאד מג'אדלה: אני מקווה שמהוועדה, מפה, מהישיבה הזאת תצא קריאה למשרד התרבות ולשאר המוסדות ולשאר משרדי הממשלה להקמת מוסדות תרבות והיכלי תרבות במגזר הערבי.
<זיאד מג'אדלה: לפחות לקחת את הגליל ולהקים בו שני היכלי תרבות, אחד בישוב ממוצע ואחד ביישוב קטן.
<זיאד מג'אדלה: את אותו דבר במשולש ואת אותו דבר בנגב.
<זיאד מג'אדלה: לא יכול להיות שאין.
מוחמד ברכה: אני חושב שהבעיה של התרבות בכלל במדינת ישראל והתרבות הערבית בפרט היא עניין סדר העדיפויות של שרת התרבות.
מוחמד ברכה: היו מצבים אחרים, למשל כשהיה השר מג'אדלה שר התרבות היה סדר עדיפות אחר.
מוחמד ברכה: היו כאלה שהאשימו אותו בהגזמה במתן תקציבים לתרבות הערבית.
מוחמד ברכה: אגב, אני חושב שזה לא נכון כי הדברים לא נמדדים במספרים מוחלטים אלא בחוסר.
מוחמד ברכה: מאז ששרת התרבות הנוכחית נכנסה לתפקידה היא עושה שמות לתרבות הערבית ומדירה את התרבות הערבית לחלוטין.
מוחמד ברכה: אדוני היושב ראש, צריך לראות את העניין גם במסגרת הכוללת.
מוחמד ברכה: האזרחים הערביים תרבותם היא תרבות ערבית, שפתם היא השפה הערבית והיצירה שלהם היא בדרך כלל בערבית, יצירת התיאטרון, הקולנוע, כתיבה, שירה וכדומה.
מוחמד ברכה: המרחב התרבותי חסום בגלל המצב הפוליטי והמרחב האזרחי חסום.
מוחמד ברכה: זה יוצר מצב של מצור, בית כלא תרבותי לאזרחים הערביים, זה מצב שלא מתקבל על הדעת.
מוחמד ברכה: ציבור שלם מנותק מהמרחב, מנותק מהעולם הערבי ומנותק מהמרחב התרבותי של המדינה שהוא אזרח בה.
מוחמד ברכה: זה דבר שלא יכול להימשך לדעתי.
מוחמד ברכה: תראו מה קורה כשאנשים מתחילים לפרוץ את הגבולות.
מוחמד ברכה: כעת יש את מה שקרוי בתחנת הלוויין BC תחרות 'הערב איידול' (כוכב נולד הערבי).
מוחמד ברכה: מתוך העשרה שהגיעו לגמר יש שניים שהם פלשתינאיים אזרחי מדינת ישראל, שניים מתוך תשעה אחרי שירד אחד.
מוחמד ברכה: שניים מכל תשעה מכל העולם הערבי.
מוחמד ברכה: הם זוכים והם מוכשרים ולא בגלל שהם יפים, אגב הם יפים, זה בגלל שהם מוכשרים.
מוחמד ברכה: איפה הכישרון הזה היה יכול להמריא בתוך ישראל?
מוחמד ברכה: אני מדבר על האיתם חליילי ומנאל מוסא, שני כישרונות אדירים, אדירים, הם שרים.
מוחמד ברכה: הם הגיעו בתחרות של כל העולם הערבי לציבור של מיליון ורבע.
מוחמד ברכה: יש שני נציגים מתוך תשעה בגמר, זה דבר חסר תקדים בממדי האוכלוסייה הזאת.
מוחמד ברכה: תסתכלו בבקשה על הבמאי המוכשר מאוד האני אבו אסעד, במאי קולנוע שהסרט הקודם 'גן עדן עכשיו' זכה בדקל הזהב באוסקר בארה"ב.
מוחמד ברכה: הסרט החדש שלו זכה בפרס חבר השופטים בקאן והגיע לחמישיה שהתחרתה על הסרט הזר הטוב ביותר של האוסקר בזמן שסרטים ישראלים אחרים נופו ויצאו.
מוחמד ברכה: הציבור בישראל אפילו לא שומע, לא יודע על זה, אין לו שום נגיע ואין סוג של מימוש לעניין הזה.
מוחמד ברכה: יש פה ניסיון, לדעתי מודע, של שרת הציבור מכוח הנסיבות הפוליטיות לנתק את העולם הערבי מהיכולות התרבותיות וכדומה.
מוחמד ברכה: למשל, תיאטרון אומנם יכול לייצא הצגה לחוץ לארץ, אבל תיאטרון בדרך כלל הוא במקום אחד והוא נע לסביבה הקרובה.
מוחמד ברכה: למשל כשיש אפשרות לשיר בביירות אתם רואים את התוצאות.
מוחמד ברכה: אדוני היושב, אני מציעה לך כיושב ראש וועדת החינוך, הספורט והתרבות, שלא ייווצר מצב שאנחנו נשב מדי פעם ונקונן על מר מצבנו.
מוחמד ברכה: אנחנו נציין ש-2% מהתקציב הולך לתרבות הערבית, אם בכלל.
מוחמד ברכה: האנשים הטובים באים לכאן ומגלים רצון טוב ומדברים ברהיטות על הצרכים וכדומה.
מוחמד ברכה: יש החלטה של בית המשפט העליון שישב בג"צ וחייב את שר התרבות ומשרד התרבות במיפוי הצרכים התרבותיים.
מוחמד ברכה: ההחלטה הזאת עומדת ותלויה כמעט שנה.
מוחמד ברכה: זה בעקבות עתירה של ועד ראשי הרשויות הערביות וארגון מוסאוא שנציגתו יושבת כאן, הגברת ערין עבאדי שהיא גם חברת מועצת העיר חיפה, העיר שלך.
מוחמד ברכה: המיפוי הזה נחוץ על מנת לראות מה אנחנו עושים וכדי שלא נבכה ונקונן ונאמר לא יפה ולא טוב ושלימור ליבנת רוצה דברים כאלה ואחרים.
מוחמד ברכה: שמשרד התרבות יקיים את החלטת בג"צ בעניין מיפוי הצרכים.
מוחמד ברכה: כשהצרכים יעמדו בפני הוועדה אני בטוח שהוועדה תוכל לפעול בצורה טובה, בצורה ממוקדת יותר ולנסות לקדם.
מוחמד ברכה: אני מוכן להיות אחד מהעותרים על כל פסיק ועל כל פרט שלא מתממש מהמיפוי הנדרש הזה.
מוחמד ברכה: בסדר, אנחנו מוחים שאין אולם פה ואין אולם שם שאין זה ואין תמיכה לתיאטרון כזה או אחר.
מוחמד ברכה: כמה אפשר לטרטר את האנשים לכאן?
מוחמד ברכה: הם צריכים לעסוק בתרבות ולא לעסוק בפרלמנטריזם.
עמרם מצנע: בבקשה חבר הכנסת אוחיון.
שמעון אוחיון: באופן כללי אני חושב שאני לא חשוד בעניין של קיפוח התרבות.
שמעון אוחיון: אני מקווה, אני מקווה.
שמעון אוחיון: רק אתמול חזרתי מאירוע בהיכל התרבות בתל אביב עם 2,500 איש - - -
אחמד טיבי: לא ביקשת לבטל את מעמד השפה הערבית?
שמעון אוחיון: חס וחלילה גם לא ביקשתי לבטל את השפה העברית.
שמעון אוחיון: לערבית אין לה מעמד רשמי וגם לשפה העברית אין מעמד רשמי מבחינת החוק, זו הטעייה.
שמעון אוחיון: זו הטעייה, מה לעשות מה אתה רוצה.
שמעון אוחיון: כשאני אומר שאני לחשוד אז בוודאי - - -
<קריאה: אתה חשוד.
שמעון אוחיון: מה קשור עכשיו זה לזה?
<קריאה: זה תרבות.
שמעון אוחיון: אם אתה פותח את הנושא הזה, אף אחד לא נגד השפה הערבית.
שמעון אוחיון: דווקא בחוק החינוך הממלכתי יש טיפוח השפה הערבית, יש טיפוח המורשת הערבית, התרבות הערבית והכול.
שמעון אוחיון: האבסורד הוא, ביקשנו לתקן 'תשווה את השפה העברית לשפה הערבית'.
שמעון אוחיון: לאן הגענו?
שמעון אוחיון: זה היה התיקון בקטע הזה.
שמעון אוחיון: תסכלו על "חוק החינוך הממלכתי" כאשר השרה ציפי לבני אומרת לי 'אתה צודק, זו לקונה, זה באמת חסר'.
שמעון אוחיון: אנחנו לא דיברנו על ביטול.
שמעון אוחיון: אין מעמד לשפה הערבית, אין מעמד רשמי כפי שלצערי גם לעברית אין.
שמעון אוחיון: יש פעול חקיקה שנותנת לשפה העברית להוביל, זה משהו חלקי כפי שיש חקיקה לטובת האוכלוסייה הערבית ולשפה הערבית.
שמעון אוחיון: אנחנו ביקשנו בחוק להכריז שהשפה העברית היא שפת המדינה, זה משהו אחר לגמרי.
רות קלדרון: מקודם היו שתי שפות למדינה, אז מעלים בקודש ולא מורידים.
שמעון אוחיון: אנחנו מדברים בקטע הזה על צו מנדטורי שעבד עליו הכלח.
שמעון אוחיון: בתי המשפט מתעלמים ממנו.
שמעון אוחיון: מה שקובע אלו החוקים.
עמרם מצנע: נחזור לעניין שלשמו התכנסנו.
שמעון אוחיון: אבל זה קשור, זה קשור ואף אחד לא רוצה לפגוע בשפה ובתרבות הערבית.
שמעון אוחיון: שוב, אני לא צריך להצטדק בעניין הזה, 20 אלף פעם אני אומר את זה וגם כאן, אנחנו מוקירים את השפה הערבית ואת המורשת, לא רק לשפה אלא למורשת.
שמעון אוחיון: אבסורד לחשוב שמישהו שמוקיר מתנכל לדבר הזה.
שמעון אוחיון: לא, אני יודע, הרמב"ם לא היה ללא השפה הערבית בגודלו, לא השירה שיש לנו של תור הזהב בספרד, לא החריזה.
שמעון אוחיון: נו באמת - - -
<קריאה: תן לשרה לבנת הרצאה על כך.
שמעון אוחיון: אני אתן לה הרצאה.
שמעון אוחיון: הרבה פעמים אתם חושבים שאנשים שמזדהים כאילו עם הכיוון הזה, מי שמחובר וינק גם מהתרבות המזרחית והערבית הוא כן בעניין הזה.
שמעון אוחיון: לכן אני לא רוצה לדבר.
שמעון אוחיון: קצת בדיחותה כדי להוריד את המתח כאן, אני תמיד צוחק ואומר שיש זמר חסידי גדול שקוראים לו אברהם פריד, אני צחקתי ואמרתי שגדלתי על פריד אל אטראש כזמר.
שמעון אוחיון: רבותיי, בוודאי שאינני נגד השפה הערבית ולא נגד המורשת.
שמעון אוחיון: אני רק אומר שרוב תושביה של המדינה, כמו בצרפת, כמו בגרמניה, כמו בהולנד וכמו בכל מדינה מתוקנת שם זו שפת המדינה, אני לא נכנס לסוגיה רשמי או לא רשמי, שפת המדינה וגם בבתי המשפט והחקיקה מכירים בבכורה.
שמעון אוחיון: אנחנו רוצים לעשות את זה בצורה מסודרת ולא בצו מנדטורי שעבד עליו הכלח ובתי המשפט מתעלמים ממנו.
שמעון אוחיון: רוצים לעשות סדר.
שמעון אוחיון: נחזור לנושא שלנו, בוודאי הכול מתחבר.
שמעון אוחיון: גם אני בפעילותי הציבורית פונה למשרד התרבות.
שמעון אוחיון: מעולם לא נתקלתי ולא ראיתי שמשרד התרבות תומך בהקמת בניינים, אולמות ומוסדות וכדומה.
שמעון אוחיון: אני יכול להיכנס ולראות את הבניין המפואר של היכל התרבות שבנתה רחובות, נס ציונה ואני עדיין בוכה מדוע בקריית גת אין להם אולם כמו שצריך, בקריית מלאכי, נתיבות או במקומות אחרים שאני מחובר אליהם בפריפריה.
שמעון אוחיון: משרד התרבות אומר 'יש פעילות, יש קריטריונים, אני תומך בפעילות'.
שמעון אוחיון: בוא שבו עם מרכז השלטון המקומי בנקודה הזאת, שיתגייסו גם ראשי הערים.
שמעון אוחיון: שגם ראשי הערים יגידו 'בואו נבנה מוסדות תרבות'.
שמעון אוחיון: יפנו למשרד התרבות לבדוק מה יש בתקציב בכלל, מה יש לו.
שמעון אוחיון: עם כל התקציב שיש לו הוא לא יכול לבנות שלושה-ארבעה בניינים ולכלות את כל התקציב.
שמעון אוחיון: יש לו תקציב זעום ביותר בעניין הזה.
<כלנית שמיר: אין בכלל תקציב.
שמעון אוחיון: אין לו תקציב.
באסל גטאס: זו בעיה של תעדוף.
באסל גטאס: ועדת הכספים יכולה לתת עוד מאה מיליון שקל לבניינים.
באסל גטאס: את אומרת לא?
רות קלדרון: אני אומרת, שכיום משרד התרבות לא מתעסק בכלל בהקמה.
שמעון אוחיון: זה כמו לריב עם השומר בקטע הזה.
שמעון אוחיון: היום משרד התרבות נותן תמיכה על פעילות, על יוזמות שאתה יוזם, זה למגזרים שונים ברמה הלאומית בלי להיכנס למגזרים, הוא לא נכנס.
שמעון אוחיון: קולנוע זה ברמה כללית, תיאטרון זה ברמה כללית.
שמעון אוחיון: אגב, היה פה דיון על הרצליה.
שמעון אוחיון: העירייה סגרה תיאטרון ואמרה שהוא לא מצליח והוא לא כדאי, הרשות המקומית אמרה, 'סליחה, אין קהל'.
שמעון אוחיון: היא מנהלת, היא מזיזה ממקום למקום.
שמעון אוחיון: לכן אסכם במשפט אחד.
שמעון אוחיון: אני חושב שדיון כזה צריך להיות מול הרשויות המקומיות, מול מרכז השלטון המקומי וכמובן לבדוק, כמו שקיים במוסדות חינוך, האם קיימת אפשרות גם להיעזר כדי להקים מוסדות ולהרחיב התמיכה במסגרת משרד התרבות.
עמרם מצנע: אלברט בקשה.
<אלברט אינדראוס: תודה.
<אלברט אינדראוס: אדוני היושב ראש, שוב אני מברך על הישיבה הזאת בגלל חשיבותה.
<אלברט אינדראוס: אני מודה שזו הפעם אולי ה-20-25 במהלך השנתיים האלה שאני מבקר בבניין הזה.
<אלברט אינדראוס: אם לבדוק את מספר הביקורים שלי כאן
<אלברט אינדראוס: לאור התוצאות בשטח, אני ממש בכל פעם יוצא בתחושה יותר כבדה ממה שנכנסתי.
<קריאה: כל הביקורים שלך הם בענייני תרבות?
<אלברט אינדראוס: אני יושב ראש פורום עמותות תרבויות ערביות.
<אלברט אינדראוס: אני כאן בהרבה וועדות, בלובי שהיה, בלובי שלא המשיך, במיליון דברים.
<אלברט אינדראוס: אני בהחלט התרגשתי מביקורך בתרשיחא.
<אלברט אינדראוס: אני יליד הישוב תרשיחא ובין היתר מייסד את תזמורת תרשיחא.
<אלברט אינדראוס: ראית מקרוב דוגמית למפעל תרבותי מאוד גדול שקורה במגזר הערבי.
עמרם מצנע: אגב, כמה תזמורת תרשיחא מקבלת מעיריית מעלות תרשיחא?
<אלברט אינדראוס: אפס שקלים.
<קריאה: זה במסגרת הדו-קיום של בוחבוט.
<אלברט אינדראוס: מהתקנה היא מקבלת משהו כמו 220 אלף שקל ומחויבים להפיק, אני מדבר על תזמורת שיש בה קרוב ל- 45-50 אנשי צוות.
דב חנין: איך בעצם אתם יכולים להתקיים?
<אלברט אינדראוס: רובם בהתנדבות.
שמעון אוחיון: אתה מתכוון לתזמורת מעלות תרשיחא?
<אלברט אינדראוס: תזמורת תרשיחא למוסיקה ערבית.
עמרם מצנע: בביקור שלנו ראש העיר היה נוכח.
<אלברט אינדראוס: ודיבר מילים מאוד יפות, אני מודה.
<אלברט אינדראוס: כבוד היושב ראש, אני גם מודה שב-28 בינואר כבודו הוציא מכתב להרבה מכותבים ביניהם חברת הכנסת לימור ליבנת, יאיר לפיד וכדומה וכדומה.
<אלברט אינדראוס: הצעת לו כמה הצעות ובהם שש-שבע נקודות להגדלת תקציב, הפריפריה וכדומה וכדומה.
<אלברט אינדראוס: מה נעשה מאז ינואר ועד היום כשאנחנו כבר בחודש אוקטובר?
<אלברט אינדראוס: אני מודה שהייתה תוספת של מיליון שקל.
<אלברט אינדראוס: אחרי מיליון בקשות להיפגש עם שרת התרבות הגברת לימור ליבנת היא הוסיפה מיליון שקל עם תחושה שנעשה דבר גדול, הוסיפו מיליון שקל לבסיס התקנה.
<אלברט אינדראוס: אני מודה על המיליון שקלים, אבל אנחנו עוד רחוקים מהחזון שלנו.
<אלברט אינדראוס: מכל מה שביקש אדוני, אפס דברים נעשו.
<אלברט אינדראוס: אם הישיבות האלה הם רק כדי לסמן V, ואנחנו שום מסמנים V אחד, באמת עייפתי מלהגיע לכאן, באמת, אני מודה חבל אם זה לא יביא שום תוצאה.
<אלברט אינדראוס: הנה כעת התבשרנו שיש תוספת של 120 מיליון שקל למשרד התרבות אחרי שהוא היה במגע עם משרד האוצר.
<אלברט אינדראוס: זה לשנת 2015.
<אלברט אינדראוס: ההיגיון הבריא אומר שאם ניקח את זה באופן פרופורציונאלי, חמישית מהמדינה אז 20% מה-120 מיליון שקל ואולי יותר זה רק על מנת לסגור את הפערים הקיימים, את זה צריכים לתת לתקנה הערבית.
<אלברט אינדראוס: שוב אנחנו חוזרים לאותם ממדדים, 11 מיליון או 12 מיליון.
<אלברט אינדראוס: כלומר על מה אנחנו מדברים בכלל?
<אלברט אינדראוס: אנחנו מאוד מאוד מאוד רחוקים עדיין.
מוחמד ברכה: בשלב זה מסתפקים ב- 20% מהתוספת.
עמרם מצנע: כן, זה מה שאלברט התכוון.
עיסאווי פריג': השרה הגדילה ב- 8%, זה מיליון מה-11 מיליון.
<אלברט אינדראוס: ביקשנו פגישה עם כבוד השרה, עכשיו תחכה, היא תסכים לפגוש אותנו, היא לא תסכים לפגוש אותנו.
<אלברט אינדראוס: נתחיל להתווכח על עוד חצי מיליון, על עוד מיליון.
<אלברט אינדראוס: זאת אומרת, ההרגשה מאוד מביישת את התרבות ואת העומדים בראשה.
<אלברט אינדראוס: אני אמור לטפל בתרבות, כמו שאמר חבר הכנסת ברכה, אנחנו באמת לא אנשים פרלמנטריים, אנחנו לא אמורים להיכנס לפוליטיקה.
<אלברט אינדראוס: ריבונו של עולם, בואו נכבד את התרבות.
<אלברט אינדראוס: אלו פניה של כל חברה, פניה של כל מדינה.
ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב הראש, ישראל חתומה על אמנה בינלאומית.
ג'מאל זחאלקה: בשנת 1991 היא אשררה את האמנה הבינלאומית בדבר זכויות כלכליות, חברתיות ותרבותיות.
ג'מאל זחאלקה: ישנם מספר אמנות בינלאומיות שמדברות על הנושא עליו אנחנו דנים היום.
ג'מאל זחאלקה: האמנה האירופאית בדבר זכויות מיעוטים, האמנה הבינלאומית בדבר זכויות מיעוטים.
ג'מאל זחאלקה: החוק הבינלאומי בעניין הזה ברור.
ג'מאל זחאלקה: מדינות אינן חופשיות להפלות לרעה את האזרחים שלהן או קבוצות אזרחים בגלל התרבות שלהם.
ג'מאל זחאלקה: יש כאן הפלייה ברורה מאוד של התרבות הערבית.
ג'מאל זחאלקה: היא מאוד עמוקה.
ג'מאל זחאלקה: בצד ההפליה הידועה יש כאן משהו שהוא עוד יותר עמוק שהוא 'הפנים מערבה של האליטה הישראלית'.
ג'מאל זחאלקה: למעט מספר חריגים שהתייחסו לאום כולתום והתייחסו לתרבות הערבית פה ושם.
ג'מאל זחאלקה: אבל הפנים של האליטה הישראלית הן מערבה תוך התנשאות, שאין לה בסיס, על התרבות הערבית ותוך התכחשות מבזה של ההיסטוריה היהודית גופה.
ג'מאל זחאלקה: תשמע אותי טוב היושב ראש את מה שאני הולך להגיד.
ג'מאל זחאלקה: תוך התכחשות להיסטוריה היהודית.
ג'מאל זחאלקה: לאורך ההיסטוריה היהודית התרבות היהודית שגשגה ופרחה בפתיחות כלפי תרבות ערבית, נחלשה, טושטשה ואפילו נמחקה עם הפחיתות כלפי תרבות מערבית נוצרית – זאת ההיסטוריה.
ג'מאל זחאלקה: בוא נלך צעד, אני מוכן להוכיח את זה, אני מדבר על הפתיחות ולא על הסגירות.
ג'מאל זחאלקה: כאן, עם פיתוח התרבות הערבית אדם מבין, זה צריך להיות האינטרס שלו ואף אחד לא עושה לו טובה, אתם צריכים ליהנות מכך שיש תרבות ערבית משגשגת בארץ.
ג'מאל זחאלקה: התרבות הישראלית יכולה רק להרוויח מזה.
ג'מאל זחאלקה: היא יכולה מתוך האינטראקציה הזאת לשרוד כי בלי האינטראקציה הזאת, לדעתי היא תמחק, העברית תתאנגליז', השיטפון של הגלובליזציה ישטוף את התרבות העברית ובמיוחד החילונית שבה.
ג'מאל זחאלקה: אם אתה רוצה לשרוד אתה חייב , כמובן גם לקרוא את ההיסטוריה היהודית ולראות מתי ואיך היא התפתחה ולראות שאתה יוצא נשכר מהעניין הזה.
ג'מאל זחאלקה: אתה לא עושה טובה לאף אחד.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו מבקשים את הזכויות שלנו, זכויות תרבותיות.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו יכולים לפתח תרבות.
ג'מאל זחאלקה: הציבור הערבי בישראל כחלק מהעם הפלשתיני הוא חלק מהתרבות הערבית הגדולה, יש לו הרבה מה לתרום.
ג'מאל זחאלקה: יש לו הרבה גם תרבות גבוהה וגם בתרבות עממית.
ג'מאל זחאלקה: יש כאן ניסיון אנושי מאוד מיוחד של ניגוד מאוד מתוח שיכול להוציא פלאים.
ג'מאל זחאלקה: הניגוד שבו אנחנו חיים הוא ניגוד מאוד אומנותי, מאוד ספרותי שיכול לצאת ממנו משהו תרבותי.
ג'מאל זחאלקה: אני רק אזכיר לך ויכוח שהיה לי עם נשיא האוניברסיטה העברית בזמנו דוקטור הרמן, היה ויכוח עם הימין הקיצוני, צחי הנגבי וישראל כץ, על כך שעשינו מסיבה לסטודנטים הערביים באולם וייס באוניברסיטה העברית.
ג'מאל זחאלקה: היה ויכוח 'הם שרו שירים לאומניים' וכך וכך.
ג'מאל זחאלקה: אמרתי להם 'אתם צריכים לשלם לנו, אתם צריכים לממן את המסיבה שלנו כי תודו לאל, תודו לנו שאנחנו נותנים ביטוי אומנתי למצוקה שלנו ולא זורקים אבנים'.
ג'מאל זחאלקה: זו גם סיבה.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שיש כאן פספוס גדול בטיפשות, לא רק רשעות.
ג'מאל זחאלקה: זה מיזוג של טיפשות, של רשעות, רדידות של אליטה שלא יודעת איפה היא נמצאת, איפה היא חיה.
ג'מאל זחאלקה: נגד הערבים אפשר להתכחש להיסטוריה היהודית.
ג'מאל זחאלקה: זו המשוואה וממנה צריך לצאת.
ג'מאל זחאלקה: קצת ראש פתוח, קצת גישה אחרת.
ג'מאל זחאלקה: אפשר ליהנות מהתזמורת של תרשיחא, היא ברמה בינלאומית.
ג'מאל זחאלקה: אני אומר לך שהיא ברמה מאוד מאוד גובהה גם בעולם הערבי.
ג'מאל זחאלקה: היא הייתה באופרה במצרים.
ג'מאל זחאלקה: אתה יודע מה זה להגיע לאופרה במצרים?
ג'מאל זחאלקה: זה קודש הקודשים של התרבות הערבית ולא כל אחד יכול להגיע לשם.
ג'מאל זחאלקה: הם מקבלים ביקורות טובות מכל חסידי המוסיקה בעולם.
ג'מאל זחאלקה: אני כשוחר מוסיקה ואוהב מוסיקה ומעריך מוסיקה, אני חושב שדווקא הם צריכים לקבל את התמיכה הראויה.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שגם תחומי התרבות האחרים.
ג'מאל זחאלקה: הדרישה שלנו פשוטה מאוד, לקבל את חלקנו מהתקציב לפחות כמו חלקנו באוכלוסייה.
ג'מאל זחאלקה: תיקח בחשבון שבתרבות היהודית, התרבות העברית מקבלים תמיכות ממקורות אחרים שלנו אין.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, אתה רואה שהעסקים בישראל תומכים בהם וכל מיני אחרים, ואנחנו מהעסקים לא מקבלים אגורה אחת.
באסל גטאס: התזמורת האנדלוסית עדיין קיימת?
באסל גטאס: שתיים.
באסל גטאס: הן מקבלות מהתקנה הכללית?
שמעון אוחיון: אותה תקנה.
עמרם מצנע: אתה יודע שהטענה היא על קיפוח התרבות המזרחית, לאו דווקא הערבית, היא טענה גם כן - - -
רות קלדרון: בוקר טוב אדוני היושב ראש, חבריי ואורחינו.
רות קלדרון: אני מצטערת שאין כאן יותר חברי כנסת גם מהמגזר היהודי.
רות קלדרון: אני חושבת שזו טעות גדולה שלנו.
רות קלדרון: אני מסכימה עם דברי חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.
רות קלדרון: אני רואה גם את התרבות וגם את הדת כשני גשרים שעשויים לעזור לנו להגיע לשלום.
רות קלדרון: אני חושבת שהמרחב הפוליטי הוא כל כך תקוע שדווקא אנשים שעוסקים בדת, ברוחניות ואמונה ואנשים שעוסקים באמנות עשויים ליצור מרחב חדש שאפשר לדבר בו.
רות קלדרון: אני אשמח לשמוע מה משרד התרבות אומר, אבל אני באמת רואה בזה אינטרס ראשון של ישראל שתהייה תרבות ערבית פורחת.
רות קלדרון: אני לקחתי על עצמי ללמוד ערבית.
רות קלדרון: אני מאוד מקנא בשליטה שלכם בשתי השפות.
רות קלדרון: מה שאמרת חבר הכנסת ג'אמל זחאלקה שהמקום של חיכוך בין שתי תרבויות הוא מקום יצירה.
רות קלדרון: הוא תמיד מקום של יצירה תרבותית.
רות קלדרון: אנחנו, קצת נעשה לנו נוח.
רות קלדרון: מעט מדי אנשים יודעים ערבית ומעט מדי אנשים נמצאים בחיכוך התרבות הערבית.
רות קלדרון: הרמב"ם לא היה יוצר את הרמב"ם אם הוא לא היה חי בחיכוך ובמתח.
רות קלדרון: מתח זה דבר שיכול להיות גם פורה.
באסל גטאס: לא רק הרמב"ם.
באסל גטאס: יש שורה ארוכה.
רות קלדרון: נכון, לא רק בין ערבית לעברית, גם בין ספרדית לשפה היהודית, הגרמנית לשפה היהודית.
רות קלדרון: החיכוך בינינו עשוי להיות מקום שעושה טוב.
רות קלדרון: אי אפשר לבטל את החיכוך, אבל הוא עשוי להיות מקום שיוצר גם דתית וגם תרבותית, דברים טובים.
רות קלדרון: אני רוצה לפנות דווקא למשרד החינוך לחזק את התלמידים שרוצים ללמוד ערבית.
רות קלדרון: אני לא מאמינה בחובה בדברים כאלה אלא בחיזוק והמרצה.
רות קלדרון: לפעמים צריך להיות מבוגרים כדי להבין עד כמה זה חשוב.
רות קלדרון: אני מבקשת לשמוע ממשרד התרבות איך אפשר לעזור.
רות קלדרון: מה כבר נעשה, מה ישנו.
רות קלדרון: ברור לי שאין שם כוונה רעה.
רות קלדרון: אני מבינה שהתקציבים מוגבלים, אבל במה אפשר לעזור אנחנו חברי הכנסת ממגזרים אחרים.
עיסאווי פריג': כלנית, מה תפקידך בבקשה.
<כלנית שמיר: אני מנהלת תחום תמיכות במשרד התרבות.
עיסאווי פריג': המנכ"לית הוזמנה לדיון?
<כלנית שמיר: אני מבקשת לענות על דברים שעלו קודם.
<כלנית שמיר: ראשית, כמובן שמשרד התרבות מברך על שגשוג תרבות ערבית.
<כלנית שמיר: עושה טוב לכל התרבות במדינה כשכל המגזרים יוצרים ופועלים ונתמכים, אין ספק בזה.
<כלנית שמיר: שנית, משרד התרבות לא בונה ולא מקים מוסדות תרבות.
<כלנית שמיר: המשרד כן מתקצב שיפוץ מוסדות תרבות.
<כלנית שמיר: בשנים האחרונות, בגלל התקציב המצומצם, נתנו רק לבעיות של בטיחות ונגישות.
<כלנית שמיר: נתנו רק במגזר הערבי גם לדברים נוספים.
<כלנית שמיר: למשל אפשר להביא את 'תרבות למען השלום' שתמכנו בשיפוץ בסכום של 950 אלף שקלים בסחנין, את עמותת סלמה, את 'אלחנין' בנצרת- בדברים האלה נתנו לשיפוץ ולא רק לנגישות ובטיחות.
<כלנית שמיר: זאת מתוך ראיית החשיבות שיש מחסור במקומות ראויים במגזר הערבי ומתוך חשיבות לזה.
<כלנית שמיר: דבר נוסף, בעקבות הבג"צ כרגע עובדים על סקר צרכים במגזר הערבי.
<כלנית שמיר: לובנא עובדת בשיתוף פעולה.
<כלנית שמיר: יש לנו בעיה עם שיתוף פעולה של הרשויות במגזר הערבי.
<כלנית שמיר: נשלחים שאלונים ואנחנו לא מקבלים תשובות.
<כלנית שמיר: כמובן שהדברים האלה מעכבים ואנחנו צריכים את העזרה שלכם.
מוחמד ברכה: למה לא מקבלים תשובות?
מוחמד ברכה: בגלל ניהול כושל או בגלל matching לא סביר?
<כלנית שמיר: תשובות לשאלות.
<כלנית שמיר: שאלונים של הסקר.
<קריאה: שוב, אתם שולחים את זה ומישהו שם מקבל או לא מקבל - - -
<קריאה: לאף אחד זה לא בסדר העדיפות שלו לשבת ולכתוב.
<קריאה: לא כך עושים.
<לובנא זועבי: זו בעיה רצינית שנמצאת במגזר הערבי.
<לובנא זועבי: זה לא בסדר העדיפויות שלהם.
<קריאה: מילוי השאלונים הוא לא בסדר העדיפויות שלהם.
<לובנא זועבי: זה חלק מהבעיה.
עמרם מצנע: אי אפשר לקיים דיון רציני אם לא מבינים את הבעייתיות שיש מכל הכיוונים.
<לובנא זועבי: אי אפשר להתנער מהבעיה שנמצאת במגזר הערבי.
עמרם מצנע: היא לא באה בטענה אלא מספרת מהם הקשיים.
<לובנא זועבי: זאת לא הבעיה לכל המצב הנוכחי, אבל זה אחד מהמרכיבים החשובים כי תפקיד הרשויות בכלל העשייה התרבותית הוא תפקיד חשוב מאוד.
<לובנא זועבי: אם זה לא ישתפר זה יקשה מאוד.
<לובנא זועבי: ככל שמשרד התרבות ישקיע הוא צריך בסוף גם את שיתוף הפעולה עם הרשויות המקומיות הערביות ובכלל.
<לובנא זועבי: בעניין המיפוי היה שלב ראשון של שליחת שאלון מסוים.
<לובנא זועבי: התוצאות שקיבלנו היו חלקיות למרות שפנינו שוב ושוב בכל מיני דרכים, גם במייל, גם בפקס וגם בטלפון.
<לובנא זועבי: אני לא אפרט כאן כי זה לא מעניין את הדיון הזה.
<לובנא זועבי: בהמשך בניינו תכנית משותפת עם מוסאוא, בעזרתם.
<לובנא זועבי: ראינו שזה לא עובד וקיבלנו רק חצי אז עושים את זה בשיטה שונה.
<לובנא זועבי: כעת אנחנו מכנסים את ראשי הרשויות ומנהלי המחלקות במפגשים מסוימים.
<לובנא זועבי: בקיצור, יצרנו שיטה אחרת.
<לובנא זועבי: אנחנו משקיעים בה כסף.
<לובנא זועבי: כעת מושקע כ-100 אלף שקל לצורך המיפוי הזה בשלב הראשון.
<לובנא זועבי: אני מאוד מקווה שנגיע לתוצאות שיראו איפה הצרכים ואיפה אנחנו עומדים בכלל במגזר הערבי בתחום הזה.
<לובנא זועבי: בהמשך כשנקבל את התוצאות נקבל את התמונה בצורה מדויקת.
מוחמד ברכה: למה המשרד לא קובע אדם שיסתובב בכל הרשויות?
<לובנא זועבי: זה מה שיש.
<לובנא זועבי: זאת ההתקשרויות.
מוחמד ברכה: לא בהתכתבות, אלא במגע - -
<לובנא זועבי: לא בהתכתבות.
<לובנא זועבי: זה ברכישת שירות של ספק.
<לובנא זועבי: פנינו לספקים.
<לובנא זועבי: יש להם עד ה- 6 בנובמבר להגיש את הצעות מחיר.
<לובנא זועבי: זה בהליך.
מוחמד ברכה: למה לקח לכם שנה להגיע לרעיון המבריק הזה?
<כלנית שמיר: בהתחלה ניסו שלב של שאלונים וזה לא הצליח.
<כלנית שמיר: זה היה שלב הראשוני.
רות קלדרון: אז מי בונה מוסדות תרבות?
רות קלדרון: אם משרד התרבות לא בונה מי בונה?
שמעון אוחיון: רשויות מקומיות.
עמרם מצנע: רשויות מקומיות באמצעות מפעל הפיס ותרומות.
עמרם מצנע: אבל מפעל הפיס זו החלטה של ראש הרשות.
עמרם מצנע: כל רשות מקבלת ממפעל הפיס הקצבה שנתית.
עמרם מצנע: ההקצבה תלויה בגודל היישוב, בריחוקו ממרכז הארץ ובעוד כמה פרמטרים.
עמרם מצנע: יש רשימה של תחומים ומי שמחליט מה עושים זו הרשות המקומית.
רות קלדרון: אם הוא צריך בית ספר אז הוא לא יגיע - - -
עמרם מצנע: לא, בית ספר לא כלול כי בית ספר זה משרד החינוך.