GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<גלעד סממה: רק לחשוב על אזרח ותיק שבהפסקה יושב על ספסל יחד עם תלמיד ומדברים על מה שקרה באותו יום לימודים או בכלל, זה כבר מצית את הדמיון לאן אפשר לקחת את זה, ואלו שיתופי פעולה אפשר לעשות בין אזרחים ותיקים לבין תלמידים.
אברהם וורצמן: או משחקים כדורגל.
<גלעד סממה: נכון.
<גלעד סממה: אני לא רוצה להרחיב, ואני אפילו מעדיף שאנשי המקצוע יתייחסו לפרויקטים.
<גלעד סממה: נמצא כאן מר שלום בוחבוט.
<גלעד סממה: אם תוכל לפרט בקצרה על כיתות ותיקים וגם על שאר הפרויקטים, נשמח.
<גלעד סממה: נמצאת אתנו גם גברת תמי גרין שהיא הפרויקטורית שלנו בפרויקט הקשר הרב דורי.
<גלעד סממה: זה פרויקט שפועל בכ-300 בתי-ספר.
<תמי גרין: כל סיפורי "בית מוריה" תועדו בספר.
<תמי גרין: אתה תקבל עותק.
<תמי גרין: תהיה לך נחת.
<גלעד סממה: כדי שלא אגזול מזמנם אשמח ששלום ותמי ידברו.
<גלעד סממה: תודה.
עמרם מצנע: ממש בקצרה כי הזמן שלנו כבר חלף.
<שלום בוחבוט: כפי שהציג המנכ"ל, המשרד פתח פרויקט חדש של כיתות לאזרחים ותיקים.
<שלום בוחבוט: כל התכניות שאנחנו פועלים בהן, מעבר להיותן מסגרות חדשות לפעילות למען האזרח הוותיק – מכנה משותף אחד לכולם הוא שאנחנו פועלים בדרך זאת לשינוי התדמית של הזקן בעיני הצעירים וכן את תדמית הזקן בעיני עצמו.
<שלום בוחבוט: כפי שנאמר ב"חובת הלבבות" – "אחר מעשים נמשכים הלבבות".
<שלום בוחבוט: עצם העשייה יש בה כדי לשנות את המציאות ואת הדימוי של הזקנה בעיני החברה.
<שלום בוחבוט: אנחנו עושים זאת עם הדור הצעיר שעליו ניתן להשפיע במיוחד.
<שלום בוחבוט: אני אעבור לקשר הרב-דורי: תכנית "מזקנים אתבונן" שפועלת בתוך בתי הספר בכיתות משותפות לתלמידים ולאזרחים ותיקים שבה מתעדים את סיפור חייהם.
<שלום בוחבוט: במקביל הנערים מלמדים את המבוגרים שימושי מחשב בסיסיים.
<שלום בוחבוט: הפעילות הזאת מתקיימת בלמעלה מ-300 בתי-ספר; משתתפים בה כ-7000 אזרחים ותיקים ונערים גם יחד.
<שלום בוחבוט: כמובן, המפעיל של התכנית ב"בית התפוצות" והשותפים שלנו תמי גרין שמנהלת את התכנית יחד עם עפרה ישראלי.
<שלום בוחבוט: תכנית "ותיקים בתנועה" – פעילות של 14 תנועות נוער שפועלות בקרב אזרחים ותיקים.
<שלום בוחבוט: מספרית שותפים בה למעלה מ-30,000 בני נוער לעומת למעלה מ-30,000 אזרחים ותיקים במגוון פעילויות משותפות.
<שלום בוחבוט: זה יכול להיות טיולים או בישול משותף או כל פעילות אחרת.
<שלום בוחבוט: תכנית נוספת של סטודנטים למען אזרחים ותיקים שבה פועלים 450 סטודנטים במגוון תכניות עם אזרחים ותיקים.
<שלום בוחבוט: המשרד מממן אותם באמצעות התאחדות הסטודנטים שמפעילה את התכנית בעבורנו.
<שלום בוחבוט: מגוון הנושאים מאוד רחב: החל ממיצוי זכויות של ניצולי שואה, תיאטרון, מחשבים, מקהלה ועוד כהנה וכהנה.
<שלום בוחבוט: כפי שנאמר, הרעיון הוא להגדיל את המסגרות שבהן האזרחים הוותיקים יכולים לפעול ולהשתתף.
<שלום בוחבוט: כמובן, המשרד פועל גם בתמיכה של קתדרות ברחבי הארץ.
<שלום בוחבוט: אנחנו תומכים ב-52 קתדרות ברחבי הארץ.
<שלום בוחבוט: בהן משתתפים למעלה מ-72,000 לומדים בשנה.
<שלום בוחבוט: מדובר בעוד מסגרת שמאפשרת העשרה והקניית ידע לאזרחים הוותיקים.
<שלום בוחבוט: אני כבר אסיים.
עמרם מצנע: פשוט ממתינים בחוץ לעוד דיון.
<שלום בוחבוט: אני אסיים בפעילות נוספת חדשה שהמשרד קיבל במהלך השנה ממשרד החינוך.
<שלום בוחבוט: מדובר בתמיכה במרכזי העשרה יהודי-ציוני.
<שלום בוחבוט: זאת תמיכה שפעלה במסגרת "כוללים" לאזרחים ותיקים במשרד החינוך באגף לתרבות תורנית.
<שלום בוחבוט: השנה זה עבר אלינו.
<שלום בוחבוט: הוא נמצא בתהליך של התאמות למטרות המשרד.
<שלום בוחבוט: כרגע הוא פורסם לציבור לקבלת הערות והסתייגויות.
<שלום בוחבוט: אנחנו מתכוונים להחיל אותו החל משנת 2015.
<שלום בוחבוט: תודה רבה.
עמרם מצנע: חבר הכנסת נחמן שי, בבקשה.
נחמן שי: תודה רבה לך, אדוני היושב-ראש, חברי השר אורבך, סגן השר וורצמן וכל הנוכחים.
נחמן שי: אני עומד בכנסת ה-19 בראש השדולה לגמלאים שהם גם באופן טבעי אזרחים ותיקים.
נחמן שי: לאחרונה הצטרף אלי עמיתי איציק שמולי.
נחמן שי: אנחנו מברכים מאוד על היוזמות של המשרד, על התנופה שהוא הכניס לתחום הזה, על הרעיונות החשובים והיפים שהולכים וכובשים את מקומם.
נחמן שי: מובן שהנתונים המספריים ה"מאיימים" – במירכאות – מצנע, צריך לקרוא את זה בשביל להבין לאן אנחנו הולכים - -
עמרם מצנע: אתה מרגיש שאני מאיים עליך?
נחמן שי: עלי אף פעם לא, אבל בגיל אנחנו הולכים ונכנסים לעידן חדש שבו האזרחים הוותיקים ימנו כ-15% מהאוכלוסייה, ו-1.7 מיליון אנשים שזה מרכיב מאוד חשוב.
נחמן שי: אז תכניות כאלה שצומחות לאט יצטרכו להתרבות בעתיד כדי לטפל באוכלוסייה כל-כך גדולה.
נחמן שי: אני פשוט מעריך את העבודה שלכם ומודה לכם מאוד.
נחמן שי: תודה שבאתם.
עמרם מצנע: חברת הכנסת שולי מועלם, רוצה להוסיף משהו?
שולי מועלם-רפאלי: רק לברך.
אורי אורבך: תודה על המחמאות – זה לפי החזרות שעשינו מראש.
אורי אורבך: אלה הטקסטים הנכונים.
אורי אורבך: אתם תקודמו כולכם.
אורי אורבך: זה נאמר בבדיחות, כמובן.
שולי מועלם-רפאלי: תקודמו להיות אזרחים ותיקים.
אורי אורבך: כמו בכל התחומים גם את תחום החינוך סקרנו פה בקצרה.
אורי אורבך: כמובן, בכל שאר התחומים – ועדה אחרי ועדה נעבור ונספר מה אנחנו עושים.
עמרם מצנע: אני מתנצל על החיפזון.
עמרם מצנע: לפחות זכינו שפתחתם את היום אתנו, אבל צריך לעמוד בלוח זמנים.
עמרם מצנע: אני מאחל לכם יום פורה ומוצלח.
עמרם מצנע: לחיי הגמלאים.
עמרם מצנע: אני מקדם בברכה את המשתתפים, את פרופסור מנחם בן-ששון ואת כולכם שבאתם, בלי לנקוב בשמות, ואת חבר הכנסת שמעון אוחיון.
עמרם מצנע: אנחנו במפגש המסורתי לרגל פתיחת שנת הלימודים האקדמאית שיצאה לדרך לפני שבוע.
עמרם מצנע: עיינתי הבוקר בסיכום פתיחת שנת הלימודים האקדמאית של שנת תשע"ד ועיינתי בפירוט הנושאים שרשמנו אז וזה מעניין.
עמרם מצנע: אני רוצה לעבור אתכם על זה כי נדמה לי שמעבר ללימודים, לסטודנטים ולפעילות המחקרית הרבה, רשמנו לעצמנו כמה דברים והם לאט לאט גם קורים.
עמרם מצנע: רשמנו אז את הודעת שר החינוך לפיה הקים ועדה ציבורית שתבחן תוך חודשים ספורים את היחסים בין הממשלה, מל"ג-ות"ת, ואני יכול לבשר לכם שכל תחום הסדרת המשילות בנושא ההשכלה הגבוהה נמצא בדרך ובעצם אושר על ידי הממשלה ויבוא לחקיקה, אני מקווה, כבר במושב הזה.
עמרם מצנע: זאת בהחלט מטלה כבדה, רגישה ומורכבת.
עמרם מצנע: אני הבטחתי לראשי מל"ג שבוועדה נעשה את הכול כדי שחלקנו בתהליך הזה יהיה יעיל, מהיר וענייני.
עמרם מצנע: דיברנו על כך שה-ות"ת יציג פעם בשנה בוועדת החינוך את תקציב ה-ות"ת שהוא בעצם תקציב ההשכלה הגבוהה כולו ואכן זה יקרה עוד לפני פרישתו של פרופסור טרכטנברג.
עמרם מצנע: למרות החופש האקדמי המוחלט, אני חושב שיש טעם וערך בהצגת התקציב.
עמרם מצנע: לא אמרתי אישור התקציב אלא הצגתו, דבר שיאפשר לכולנו בשקיפות מתאימה לשמוע, לבקר, להעיר ולהאיר.
עמרם מצנע: בחינות הבגרות והבחינות הפסיכומטריות.
עמרם מצנע: אני מניח שפרופסור בן-ששון יעמוד על זה.
עמרם מצנע: אנחנו נמצאים בתחילתה של דרך הייתי אומר חדשה והיא מעניינת כי קרה תיאום טוב לרוחב בין השותפים ועל כן יש גם סיכוי שזה יצא לדרך.
עמרם מצנע: דיברנו אז על מיקום מדעי הרוח.
עמרם מצנע: נדמה לי שהנושא הזה מונח על שולחננו ונשמע עליו.
עמרם מצנע: קידום אוכלוסיות חלשות או כפי שנהוג פוליטיקלי קורקט לומר מוחלשות כי אנחנו אשמים ולא הם אשמים בזה שהן חלשות.
עמרם מצנע: דובר על עולים חדשים, על חרדים ועל ערבים.
עמרם מצנע: גם בעניין הזה עסקנו הרבה בשנה האחרונה ויש כאן התקדמות.
עמרם מצנע: מעבר מכללות הוראה ל-ות"ת.
עמרם מצנע: ציפינו שהמעבר יצא ברגל מתאימה אבל הוא נמצא בדרך.
עמרם מצנע: אנחנו בהחלט נקיים די בקרוב דיון בנושא הזה כדי לוודא שכל העבודה שהושקעה בכך וההחלטות האסטרטגיות שנלקחו לא יופרעו על ידי עניינים פקידותיים טכניים וכדומה כי הנושא הזה הוא חשוב מאוד.
עמרם מצנע: מצב הסגל האקדמי.
עמרם מצנע: עסקנו השנה בסגל הזוטר ואני יודע שיש התקדמות כאשר לפחות שתי מכללות חתמו ואני מקווה מאוד שהיתר יהיו בדרך.
עמרם מצנע: אני לא רואה כאן את גדי, אבל בהחלט הייתה התקדמות מעניינת.
עמרם מצנע: הסטודנט הישראלי, זכויות, חובות, מצבו הכלכלי, ועל כך נשמע מההתאחדות.
עמרם מצנע: תכניות לימודים לבוגרי תיכון שאינם עומדים בדרישות הסף ללימודים אקדמיים.
עמרם מצנע: אני יכול לומר שאנחנו מאוד ערים לעניין הזה ולפחות גם בנושא של המכינות הקדם-אקדמיות בוצע השנה צעד גדול קדימה בכך שכל התחום עובר ל-ות"ת, דבר שבהחלט יפתח את הדרך גם לאחידות בין המכללות השונות לגבי תנאי הקבלה והנושאים השונים הקשורים בסטודנטים וגם פיקוח יותר הדוק על הנושא האקדמי, הנושא הלימודי, וגם הוצאה מחוץ – מי שמכיר את המונח שרשרת המזון – גוף מינהלי שהיה מתווך בין תקציב המדינה, בין המדינה לבין הסטודנטים והאוניברסיטאות.
עמרם מצנע: אני גם מקווה שכתוצאה מכך שזה עובר ל-ות"ת, גם האוניברסיטאות והמכללות שיש להן את המכינות הקדם-אקדמיות אכן ייכנסו לעניין הזה קצת יותר ברצינות ולא רק איזה דבר חיצוני שנמצא ליד האוניברסיטה ובמידה מסוימת משמש צינור לקבלת סטודנטים, כסף, תקציב ואני מקווה מאוד שהנושא הזה בהחלט יבוא לידי ביטוי.
עמרם מצנע: סוף סוף תיקנו את החוק ואת התקנות לסטודנטים בעלי צרכים מיוחדים, דבר שהיה פרוע מאוד ואנחנו מקווים שייכנס גם כן לאיזשהו תהליך.
עמרם מצנע: יש התקדמות מאוד מרשימה בנושא המעונות כאשר מסתכלים כמעט על כלל האוניברסיטאות והמכללות.
עמרם מצנע: אני מקריא מתוך מה שסיכמנו לפני שנה.
עמרם מצנע: חשוב מאוד בדרך כלל לא רק לקיים דיונים ולכתוב סיכומים, אלא גם לעקוב ולראות שאכן הדברים מתבצעים ונעשים.
עמרם מצנע: נדמה לי שאפשר לראות את החצי המלא של הכוס או את חצי הכוס המלא שהוא בהחלט מעודד.
עמרם מצנע: יש עוד המון מה לעשות ואני מניח שנשמע כאן ונמשיך ללוות ולהיות שותפים לאורך שנת הלימודים הקרובה.
עמרם מצנע: סדר הדברים יהיה שפרופסור בן-ששון, נשיא ור"ה, יפתח, אחר כך ניתן להתאחדות הסטודנטים בתקווה שאורי יספיק להגיע וכמובן נמשיך במל"ג והמשתתפים בדיון.
עמרם מצנע: ברוך הבא חבר הכנסת שמולי.
מנחם בן-ששון: כבוד היושב ראש, חברי הכנסת הנכבדים, עמיתיי לקהילה האקדמית בישראל ואני מתכוון לכולם, חברים שעוסקים בניהול המכללות השונות, חברים בקהילה האקדמית, קרי הסטודנטים, וגם מי שנמצא אתנו במשך כל השנה, העוסקים בצורכי ציבור באמונה.
מנחם בן-ששון: לגבי שנת העבודה הקודמת פירט לפרטים יושב ראש הוועדה והנחה אותנו לתת לעצמנו דין וחשבון מאין יצאנו ולהיכן הגענו.
מנחם בן-ששון: אני חושב שיש הבדל בין דברים שהם חשובים לבין דברים שהם מכוסים ומושכים תשומת לב.
מנחם בן-ששון: לטעמנו הדבר החשוב ביותר שהתרחש בהשכלה הגבוהה השנה – ואני מדבר גם בשם חבריי הנשיאים – הוא הדיון בחוקי המשילות ובמתווה המשילות, ואני מניח כמובן לפתחה של הוועדה או לפתחכם חברי הכנסת את התוצאות בתקווה שהחקיקה לא תהיה מייסרת ושנסתכל על התמונה הכוללת ונראה עד כמה ניסו להגיע לאיזון מרבי במסקנות והרי הם ניתנים לקריאה ב-83 עמודי הוועדה באתר ועדת המשילות בראשה עמדה פרופסור חגית מסר-ירון.
מנחם בן-ששון: יש לפעמים שעוסקים בשאלות נקודתיות ולעתים מתקנים תיקון גדול שממנו יתד ופינה ולאחר מכן חיים תקינים שצריכים לבוא.
מנחם בן-ששון: ניתנה לנו הזדמנות פז בשיתוף פעולה בין ראשי מערכת ההשכלה הגבוהה, בין קברניטי המדינה, כנסת ישראל ויבוא היום שהחוק יצא לדרך, ושוב, אני מקווה שהוא יצא באיזון הדרוש בדומה למה שהציע ועדת המשילות.
מנחם בן-ששון: לכל אחד מאתנו יש הערות פה ושם, אפשר לשפץ שם ופה, אבל עצם המהלך והצורך להשלים אותו מוטל על כתפי הוועדה ויושב ראש הוועדה ועינינו נשואות אליו כדי שהמהלך הזה הוא מהלך שישלם.
מנחם בן-ששון: כאן יש לי הזדמנות לומר פסוק שכדאי שנשנן לעצמנו, ומי שיושב כאן בחדר יודע אותו אבל כדאי שנאמר אותו גם לכלל ישראל כי הדיון שלנו בשידור.
מנחם בן-ששון: מנוע הצמיחה האסטרטגי של מדינת ישראל הוא ההשכלה הגבוהה והמחקר.
מנחם בן-ששון: הרבה פעמים אנחנו נאלצים לסמוך על כל מיני פתרונות מזדמנים.
מנחם בן-ששון: אנחנו חייבים להיעזר בצבא הגנה לישראל, אנחנו נעזרים בכל מיני כלים טכניים אבל למה אנחנו עמלים?
מנחם בן-ששון: התוכן של החיים הוא החינוך ובתוכו המחקר וההשכלה הגבוהה היא זו שמופקדת על המנוע הזה.
מנחם בן-ששון: שלא נשלה את עצמנו.
מנחם בן-ששון: יש מדינות שהפקידו את המחקר בכל מיני מכוני מחקר.
מנחם בן-ששון: במדינת ישראל ברובו, כמעט מאה אחוזים שלו, מופקד בידי מערכת ההשכלה הגבוהה.
מנחם בן-ששון: מכיוון שכך, משרד המדע שנציגיו יושבים כאן, משרד החינוך שנציגיו יושבים כאן, הם המפעילים אבל הפועלים – במירכאות או שלא במירכאות – אלה אנחנו, הסטודנטים, החוקרים, וזה הסוד האמיתי של ההצלחה כששואלים אותנו איך אנחנו עושים את זה.
מנחם בן-ששון: משתמשים בזה סטרט-אפ ניישן.
מנחם בן-ששון: אני תמיד אומר שהסטרט-אפ של הסטרט-אפ נמצא כאן כי לפני שהקימו את מדינת ישראל, הניחו את אבני הפינה ב-1918 לאוניברסיטה העברית שנפתחה ב-1925.
מנחם בן-ששון: אומר שלפני שיוצאת לדרך פוליטית, מדינית, כלכלית, בונה קודם מערכת השכלה אומרת משהו.
מנחם בן-ששון: אדוני היושב ראש, כמו שנאמרו הדברים ב-1918 וב-1925 בקדם מדינה, אנחנו עומדים היום בקדם התקנון של דברים רבים שנבנו טלאים טלאים ולך ניתנה ההזדמנות לתת את המסגרת באמצעות ועדת החינוך.
מנחם בן-ששון: אני רואה את עניין המשילות כעניין מכריע שאנחנו נלך לאורו בשנה הזאת ואני מקווה שנצא לדרך תקינה.
מנחם בן-ששון: הנושא השני שהיה לפתחנו והוא אילוץ – דיברתי על הדבר החשוב ועכשיו אני אדבר על דבר שהיה דחוף – צוק איתן.
מנחם בן-ששון: יצאנו למערכה.
מנחם בן-ששון: מי היה במערכה הזאת?
מנחם בן-ששון: 8,000 סטודנטים.
מנחם בן-ששון: אין מוסד שלא יודע למנות את הסטודנטים שלו שיצאו למערכה, עד כמה קשה היה להם ועדיין קשה לחזור.
מנחם בן-ששון: הסטודנט הישראלי גם עובד בקיץ.
מנחם בן-ששון: אדוני היושב ראש, עדיין לא הגענו למצב המתוקן במדינות שסטודנט הוא סטודנט בזמן מלא, שהוא מתוגמל, שהוא מתוקצב, שהוא יכול ללמוד בראש שקט.
מנחם בן-ששון: ואם במדינות העולם הסטודנטים לא משרתים בצבא, ואם במדינות העולם הסטודנטים הם אנשים צעירים ועדיין לא הקימו משפחות, במדינת ישראל על אחת כמה וכמה.
מנחם בן-ששון: מבצע צוק איתן נתן את אותותיו ואני אדבר על שתי אותות שהיו בו ועל שלישית שהתבשרנו עליה בימים האחרונים וזאת לא בשורה טובה.
מנחם בן-ששון: אני מדבר עכשיו על שלוש תוצאות.
מנחם בן-ששון: התוצאה הראשונה.
מנחם בן-ששון: היו אוניברסיטאות ומכללות שהיו בקו החזית.
מנחם בן-ששון: אני לא מדבר על מכון ויצמן ברחובות שם נפל ריקושט אחד או שניים ועל האוניברסיטה העברית אלא על מכללת ספיר, על אוניברסיטת בן-גוריון, על אשקלון.
מנחם בן-ששון: אני לא יכול לדבר בשם כל מוסד אבל המערכה האקדמית לא הייתה שונה בתוך מדינת ישראל כולה.
מנחם בן-ששון: נוסף על כך, הסטודנטים.
מנחם בן-ששון: כבר אמרתי, הם גם היו במערכה וגם היו צריכים אחר כך לחזור ולא היה להם את הקיץ לעבוד.
מנחם בן-ששון: רובנו ניסינו למצוא מלגות לסטודנטים שחוזרים כדי שנוכל לעזור להם במשהו בצד הכלכלי.
מנחם בן-ששון: אני אומר את זה משום שאולי יש מקום לחשוב שיימצא מקור לכך וכבר דיברתי קודם על כיצד מטפלים נכון בסטודנטים במדינות העולם.
מנחם בן-ששון: סטודנט בזמן מלא.
מנחם בן-ששון: סטודנט פול טיים סטיודנט.
מנחם בן-ששון: זה לא משאת נפש למדינה ששמה את ההשכלה הגבוהה בראש מעייניה.
מנחם בן-ששון: הנושא השני שקשור במערכת צוק איתן והוא לא משני ואני מנסח אותו בדיבורים זהירים.
מנחם בן-ששון: בכוונתי לבוא אל היושב ראש בחדר סגור ולדבר ביתר פירוט.
מנחם בן-ששון: עסקתם בזה בכמה מוועדות הכנסת.
מנחם בן-ששון: הנושא הוא סוגיה שאני קורא לה ההדרה.
מנחם בן-ששון: יש חרמות גלויים.
מנחם בן-ששון: אנחנו מנהלים מערכה כ-ור"ה ואנחנו מנהלים את המערכה מול הגופים שצריך לנהל אותה באמצעות נשיאי אוניברסיטאות בכירים דווקא בארצות הברית כדי ליצור חזית כנגד חזית.
מנחם בן-ששון: חזית נגד האגודה האנתרופולוגית עם למעלה מ-10,000 אנשים יצרה איזושהי מערכה.
מנחם בן-ששון: האגודה האנתרופולוגית הישראלית ניסתה להילחם.
מנחם בן-ששון: החרמות הגלויים, דיברנו עליהן ונמשיך לדבר עליהן.
מנחם בן-ששון: הכנסת, משרד החוץ ואנחנו כ-ור"ה נמצאים במערכה הזאת ועוקבים אחריה ומנסים לתת, לא אומר מלחמה שערה כי זה לא פשוט.
מנחם בן-ששון: צריך בתחבולות לעשות אותה.
מנחם בן-ששון: אבל יש תופעה שאני מגדיר אותה כהדרה.
מנחם בן-ששון: אני אנסח אותה היום בזהירות.
מנחם בן-ששון: ההדרה יכולה לבוא לא בצורה של אמירה בוטה האומרת אני נגד מוסדות החינוך במדינת ישראל, אני נגד אוניברסיטה זו או אחרת, אלא ההדרה היא שכאשר יש כינוס ואני לא מצליח לבוא עכשיו, או תגיד, זה באמת בטוח אצלכם?
מנחם בן-ששון: בטוח אצלנו לא פחות מאשר באוטבה, בטוח אצלנו לא פחות מאשר בחוצות לונדון, גם בספיר, גם באשקלון וגם בירושלים.
מנחם בן-ששון: אבל שאלות שלא שאלו אף פעם, אולי היום נשאלות והתפוסה של כיסאות המדענים בכינוסים, אני חושש.
מנחם בן-ששון: אני אומר שוב שצריך יהיה לדבר על כך בנפרד ולא היום אבל זה על סדר היום האקדמי שלנו.
מנחם בן-ששון: מה קורה בהמלצות?
מנחם בן-ששון: האם אנחנו זוכים לאותה היענות?
מנחם בן-ששון: צריך לאסוף נתונים.
מנחם בן-ששון: מיפינו קצת.
מנחם בן-ששון: אני אומר לכם היום חברים ואני אומר לכל היושבים כאן בחדר שאנחנו צריכים להיות קשובים, ערניים ולמצוא דרך לדווח.
מנחם בן-ששון: אם מישהו רוצה לדווח אלי, בבקשה, אני אוסף את הדברים במסגרת ועד ראשי האוניברסיטאות, בקשר עם ציבור, עם הגוף בכנסת שהוקם ובקשר עם הגוף במשרד החוץ.
מנחם בן-ששון: אם לא נהיה תלויים זה בזה, איך השלימו אצלנו במחנות הצבאיים את הדברים?
מנחם בן-ששון: אני לא משלים את המשפט.
מנחם בן-ששון: זאת סוגיה שאני מגדיר אותה כסוגיה חשובה.
מנחם בן-ששון: היא לא תולדה ישירה של צוק איתן אבל בצוק איתן התחילו אולי להיות רמזים כי לא באו בהתחלה בגלל בעיות ביטחון.
מנחם בן-ששון: בואו נשים לב אל התופעה הזאת.
מנחם בן-ששון: אנחנו מוטרדים.
מנחם בן-ששון: הסוגיה הבאה שיצאנו אליה לדרך אבל זאת שנה ראשונה שאנחנו נלך בה היא הסוגיה של השילוב החדש בין בחינות הבגרות לבין הבחינות הפסיכומטריות.
מנחם בן-ששון: חברים, אדוני היושב ראש וחבריי חברי הכנסת, זאת הזדמנות פז למערכת החינוך, לבתי הספר, למחנכים, למנהלים, לתלמידים וגם להורים לפתוח דף חדש במערכת החינוך.
מנחם בן-ששון: אם אנחנו היינו הסיבה לכך שמישהו התמכר לבחינות מסוימות נוספות על בחינות הבגרות, אנחנו בדרך להוריד את האימה הזאת.
מנחם בן-ששון: ככל שהמהלך הזה יהיה תקין, ככל שהאמינות של בחינות הבגרות, טוהר הבחינות יהיה אמיתי – אני מדבר על דברים בצורה פשוטה, על העתקות – וככל שהפער בין ציון המתכונת של בית הספר לבין ציון הבגרות החיצונית יהיה קטן יותר, זאת אומרת, נוכל לסמוך על השניים, כך לא נשאל שאלות.
מנחם בן-ששון: ניקח את ציון הבגרות ונגיד שאלה שהם טובים מכולם ייכנסו לפי ציון הבגרות.
מנחם בן-ששון: באזורים שצריך לתת תשומת לב מיוחדת, נמצא גם לזה פתרון.
מנחם בן-ששון: גם היום יש, בוודאי באוניברסיטאות, מסלול לקבלת אנשים שהגיעו מרקע שיותר קשה ללמוד בו.
מנחם בן-ששון: נגיד את הדברים בצורה כוללת, כי יש לזה הגדרות שונות בכל אחת מהאוניברסיטאות.
איציק שמולי: אבל אתם מתחייבים לשיעור מסוים מסך הסטודנטים שתקבלו, לרף מינימום לא פסיכומטרי?
מנחם בן-ששון: אנחנו כבר היום מקבלים אלפים.
מנחם בן-ששון: יש 310 אלף סטודנטים.
מנחם בן-ששון: רבבות סטודנטים כבר היום מתקבלים במערכות האקדמיות בישראל – מכללות מתוקצבות, מכללות שאינן מתוקצבות, אוניברסיטאות – בצורה הזאת.
מנחם בן-ששון: אנחנו מקווים שנצליח תוך שלוש שנים – נתנו לעצמנו זמן – להגיע לכך ששלושים אחוזים יתקבלו במסלול הזה.
עמרם מצנע: לפי בחירה של הסטודנט.
מנחם בן-ששון: הוא לא צריך בחינה פסיכומטרית, הוא יביא את בחינות הבגרות.
מנחם בן-ששון: כיוון שלא רצינו לחכות שלוש שנים, אנחנו הלכנו למהלך ובתשע"ו אנחנו כבר הודענו, ובדצמבר אנחנו נפרסם מה צריך להיות הציון, שברוב הפקולטות תלמידים יתקבלו על פי בחינות בגרות, אם ירצו, לפי בחינות בגרות בלבד.
מנחם בן-ששון: האם נבטל לגמרי את הבחינה הפסיכומטרית?
מנחם בן-ששון: זה אני מניח שאף אחד לא רוצה כי יש מישהו שהיו לו שיגיונות עת היה תלמיד בתיכון והוא רוצה במקרה כזה לעשות בחינה פסיכומטרית ויתקבל על פיה, ובלבד שיש לו בחינת בגרות תקפה.
מנחם בן-ששון: זאת אומרת, אין מסלול בלי בחינת בגרות.
מנחם בן-ששון: מי שירצה להתקבל, יביא בחינת בגרות תקפה, יגיד שלא יתחשבו בבחינת הבגרות אלא יתחשבו בבחינה הפסיכומטרית.
עמרם מצנע: במכינות הקדם אקדמיות יש מסלול לא בחינת בגרות.
מנחם בן-ששון: לא רציתי להרחיב אבל המכינות הקדם אקדמיות הן פנינת ההשכלה הגבוהה בהרבה מובנים.
מנחם בן-ששון: אני לקחתי נתונים מהאוניברסיטה העברית, לא יהיה לי זמן להציג אותם כי בעוד שתי דקות נגמרו עשר הדקות שניתנו לי.
מנחם בן-ששון: הדבר היפה הוא שבעוד שיש נשירה, תלוי באיזו מחלקה, בין 15 ל-20 אחוזים ממי שמגיע מהשטח, מי שהלך למכינה – יש לך 97 אחוזים הצלחה במערכת ההשכלה הגבוהה ולאו דווקא באוניברסיטת האם שעשתה את המכינה.
מנחם בן-ששון: המכינות הן אחד השערים היפים ביותר למערכת ההשכלה הגבוהה.
מנחם בן-ששון: פתחו אותן, טפלו בהן, זה מסלול חשוב.
מנחם בן-ששון: מדעי הרוח.
מנחם בן-ששון: אל תשתמשו בביטוי קריסת מדעי הרוח.
מנחם בן-ששון: זה לא נכון משום שבאוניברסיטה העברית לפני שנה היו 13 אחוזים נוספים במדעי הרוח.
מנחם בן-ששון: אל תשתמשו משום שהלימודים המתקדמים – שוב, אני אביא את הדוגמה מהבית כי אני מכיר אותה – מספר החוקרים שזכו בקרנות מחקר תחרותיות בארץ ובעולם במדעי הרוח, אני יכול לומר היום על אוניברסיטה אחת, אני יודע שאין אוניברסיטה בעולם שיכולה להתחרות.
מנחם בן-ששון: תרומות של תורמים, רק תשומת לב לנושא הזה.
מנחם בן-ששון: לימודים מתקדמים במדעי הרוח פורחים ומשגשגים וזה גם נותן את השלכתו על לימודי הבוגר.
מנחם בן-ששון: אפשר לעשות עוד ויש לנו רעיונות.
מנחם בן-ששון: יצאו לנו השנה שיתופים של עבודה סוציאלית ומדעי הרוח, מינהל עסקים ומדעי הרוח, וזה עובד נפלא.
מנחם בן-ששון: אבני פינה, קוראים לזה ב-ות"ת ויכול להיות שתשמעו את הדיווח ממרב.
מנחם בן-ששון: זה נקרא תכניות העשרה.
מנחם בן-ששון: רובן הן תכניות של מדעי הרוח.
מנחם בן-ששון: אל תספידו דבר שלא מת ואל תספידו דבר שאסור לו למות.
מנחם בן-ששון: הוא יחיה והוא יפרח.
מנחם בן-ששון: יש מי שיש לו תכניות ואני אומר שאצלנו יש תכניות כיצד להחיות וזה לא מתוך עבודה שבדיעבד אלא מתוך אמונה ברורה שאוניברסיטה, יוניברס, לא יכולה להתקיים רק עם כלכלה או פיזיקה או מינהל עסקים או משפטים.
מנחם בן-ששון: אתה לא יכול לכתוב דוקטורט במשפטים אם אין לך מדעי רוח חזקים ולא רק משום שאחוזים ניכרים מהפקולטה למשפטים לומדים מדעי הרוח אלא משום שחלק מהעניין הוא ניתוח של התוכן.
מנחם בן-ששון: אתה עושה כאן חוק, אדוני, אתה תמיד חוזר אל יסודות הקיום של האנשים.
מנחם בן-ששון: לכן אתה צריך מדעי רוח.
מנחם בן-ששון: לכן זאת לא אמירה מן השפה אל החוץ וזה לא משום שאני אישית – ואת זה אפשר למחוק מהפרוטוקול – מגיע מהתחום הזה.
מנחם בן-ששון: לכן, אל תספידו, אל תתפתו לחשוב שאפשר לבנות מערכת אינטגרטיבית – אני מדבר עכשיו על דוקטורטים למשל – בלי שיש לך יסוד חזק מאוד בלימודים העיוניים ולא לחינם נשיא המדינה אמר את הדברים שלו ובכך אני מסיים את דבריי למרות שיש עוד הרבה דברים שחשבתי שאפשר לדבר בהם.
מנחם בן-ששון: נשיא המדינה החליט לפני שבועות אחדים, שבועיים או שלושה, שמלגות של נשיא המדינה יינתנו לסטודנטים העוסקים במדעי הרוח והחברה.
מנחם בן-ששון: זאת הייתה החלטתו של נשיא המדינה שלנו.
<נורית ירמיה: גם משרד המדע יתרום לחלק הזה של מדעי הרוח והחברה לדוקטורנטים.
מנחם בן-ששון: הנה יש לנו מדענית ראשית במשרד המדע שבאה ממדעי החברה, פסיכולוגית חשובה, פרופסור ירמיה שיושבת אתנו, ואני שמח שהמהלך הוא נכון.
מנחם בן-ששון: אני מאמין בו אבל לא רק אני מאמין בו אלא תשאלו גם את דיקן הפקולטה במדעי הרוח במקום א' או תשאלו את דיקן הפקולטה להנדסה במקום ב'.
מנחם בן-ששון: בזה סיימתי את דבריי להיום למרות שהתורה לפנינו ואידך זיל גמור ואין פירושו לך תגמור אלא אילך זיל גמור, לך תלמד.
מנחם בן-ששון: זה לשון גמרא.
עמרם מצנע: תהיה לך כמובן הזדמנות להעיר ולהוסיף בהמשך.
<אורי רשטיק: שלום לכולם.
<אורי רשטיק: שוב, תודה ליושב ראש הוועדה על מסורת קיום הישיבה לרגל פתיחת שנת הלימודים.
<אורי רשטיק: אנחנו רוצים היום להציף בפני החברים את נושא איכות ההוראה אבל לפני שגל תרחיב על הנושא, אני אתן קצת נתונים על מה שקורה השנה מבחינת הסטודנטים.
<אורי רשטיק: כפי שחברינו במל"ג תכף יציגו, בשנת הלימודים הקרובה הולכים ללמוד מעל ל-310 אלף סטודנטים במערכת ההשכלה הגבוהה.
<אורי רשטיק: זאת עלייה של אחוז ביחס לשנה שעברה.
<אורי רשטיק: מתוכם 238 אלף סטודנטים ילמדו לתואר ראשון.
<אורי רשטיק: רוב הסטודנטים, כ-84 אחוזים, הם בגילאי 22 עד 23, מתוכם 46 אחוזים בגילאי 22 עד 25 ו-38 אחוזים בגילאי 26 עד 30.
<אורי רשטיק: שוב, אם דיברנו על פקולטות, הפקולטה השכיחה ביותר בקרב הסטודנטיות היא מדעי החברה, אחר כך חינוך ואחר כך הנדסה.
<אורי רשטיק: שימו לב, בקרב סטודנטיות.
<אורי רשטיק: בקרב סטודנטים גברים הפקולטות השכיחות ביותר הן הנדסה, אחר כך מדעי החברה ואחר כך מדעי המחשב.
<אורי רשטיק: קצת נתונים כלכליים שמאוד מאוד מדאיגים ומדאיגים יותר משנה לשנה בקשר לסטודנטים.
<אורי רשטיק: מעל מחצית מהסטודנטים, 56 אחוזים, זוכים – אני לא יודע אם אפשר לקרוא לזה זכייה – לסיוע כלכלי מההורים שלהם כאשר הסיוע הממוצע השנתי לסטודנט הוא 16,497 שקלים.
<אורי רשטיק: זה גידול של 1,200 שקלים ביחס לשנה שעברה, גידול שהוא כמובן לא פרופורציונאלי לשום דבר.
<אורי רשטיק: החציון של הסיוע, אגב, הוא 10,000 שקלים.
<אורי רשטיק: אלה סדרי הגודל.
<אורי רשטיק: צריך לראות ולהבין שככל הנראה, לצערנו הרב, סטודנט או אדם צעיר שאין ביכולת הוריו לסייע לו, כנראה יהיה לו מאוד קשה להיכנס למערכת ההשכלה הגבוהה.
<אורי רשטיק: זה מחיר ממוצע, חציוני ולא המחיר המקסימלי.
<אורי רשטיק: שמונים אחוזים מהסטודנטים עובדים למחייתם, מתוכם 65 אחוזים עובדים כל השנה ולא רק בתקופת הקיץ.
<אורי רשטיק: 65 אחוזים מהסטודנטים עובדים כל השנה.
<אורי רשטיק: זה מעיד על היכולת שלהם להיות סטודנטים טובים יותר וזה מעיד על היכולות הכלכליות של כולנו.
<אורי רשטיק: אגב, מי שלא עובד, תשעים אחוזים מאלה שלא עובדים, לא עובד כי הלימודים לא מאפשרים לו לעבוד ולא כי הוא לא צריך.
<אורי רשטיק: תבינו את המספרים ואת סדרי הגודל בהם אנחנו נמצאים.
<אורי רשטיק: כל שנה אנחנו מציגים את הנתונים ולצערנו כל שנה אנחנו לא רואים מגמת שיפור.
<אורי רשטיק: לא ניכנס לשכר הממוצע.
<אורי רשטיק: אגב, כל הדברים האלה, אחרי ש-44 אחוזים מהסטודנטים מדווחים שהם מקבלים איזושהי מלגה.
<אורי רשטיק: כלומר, גם מערך הסיוע הוא בהכרח לא מספק.
<אורי רשטיק: כפי שאתם יודעים, כל שנה - זה הפך למסורת, זוכה לחשיפה, זוכה לקידום אג'נדות – עורכים את סקר הסטודנט וגם כאן, עת אני אכנס לאיכות ההוראה, אנחנו רואים משנה לשנה ירידה בשביעות הרצון של הסטודנטים מאיכות ההשכלה במוסדות להשכלה גבוהה.
<אורי רשטיק: אנחנו רואים מספר מוסדות שמצליחים לשמור על רף גבוה משנה לשנה.
<אורי רשטיק: השנה שלושת המכללות שאפשר להגיד שהן המובילות מבחינת שביעות רצון מאיכות ההוראה הן מכללת אפקה, המכללה למינהל והמרכז הבינתחומי בהרצליה.
<אורי רשטיק: אני רואה שיושב ראש האגודה מהמרכז הבינתחומי נמצא כאן.
<אורי רשטיק: המוסדות משנה לשנה בעצם אומרים שהם ישפרו, הם יתמודדו, ה-מל"ג וה-ות"ת אומרים שהם ישפרו ואפילו הוקמה ועדה שגל תכף תפרט בנושא, אבל בפועל בסופו של דבר אנחנו רואים שהמוסדות ממשיכים לדשדש ולצערי הרב האוניברסיטאות הן אלה שמובילות את הדשדוש.
<אורי רשטיק: האוניברסיטאות שרוצות שהסטודנטים יהיו מרוצים מאיכות ההוראה, שהסטודנטים יהיו משכילים, שהסטודנטים ילכו למחקר בו כולנו רוצים, אנחנו רואים שהן לא נמצאות בראש הסולם ולצערי הרב גם לא במרכזו.
<אורי רשטיק: אם האוניברסיטה הבכירה ביותר, אני לא זוכר באיזה מקום היא נמצאת אבל אני חושב שהיא במקום ה-20, מצבנו לא טוב.
<אורי רשטיק: זאת נורת אזהרה לוועד ראשי האוניברסיטאות ובין היתר לעתידו של המחקר בישראל, דבר שאתם צריכים לקחת לתשומת לבכם, פרופסור בן-ששון.
מנחם בן-ששון: אני מחזיק את הדין וחשבון.
<אורי רשטיק: כשאנחנו עושים דין וחשבון, אנחנו עושים דין וחשבון.
מנחם בן-ששון: ראשית, אני רוצה לומר שאנחנו מתייחסים אליו ברצינות.
מנחם בן-ששון: שנית, לשלוח אותנו לסוף הרשימה, רציתי להגיד זה לא מדויק, אבל בסדר.
מנחם בן-ששון: אפשר לדייק.