GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אורי רשטיק: יש דרך לשפר את זה.
<אורי רשטיק: כלומר, זאת לא גזרה משמים וזה לא מצב נתון.
<אורי רשטיק: יש מספיק מתודות, דרכים ואפשרויות לשנות את שיטת התגמול של מרצים ושל מתרגלים ובטח של סגל אקדמי זוטר שמועסק בשיטת העסקה קבלנית.
<אורי רשטיק: אם זה לא יוסדר, תכף גל תפרט, זה פשוט ימשיך להידרדר.
<אורי רשטיק: אנחנו גיבשנו שורה של המלצות.
<אורי רשטיק: אנחנו חברים בוועדה של ה-ות"ת שמדברת על איכות הוראה.
<אורי רשטיק: ברשותך, אני מעביר את רשות הדיבור לרכזת האקדמית בהתאחדות הסטודנטים, גל פילק.
<גל פילק: תודה.
<גל פילק: כמו שאורי אמר, אנחנו עדים לירידה בשביעות הרצון ואנחנו בהתאחדות קושרים את זה לזה שהיום המערכת האקדמית יותר ויותר מוכוונת מחקר, בין היתר בגלל שיטת התקצוב ובגלל שיטת קידום המרצים.
<גל פילק: אנחנו מסכימים עם העמדה שמערכת ההשכלה הגבוהה היא מנוע צמיחה ויודעים שאיכות ההוראה משפיעה ישירות גם על שביעות הרצון של הסטודנטים אבל גם מונעת נשירה ומשפיעה על איכות הלמידה שלהם.
<גל פילק: לצערנו היא לא זוכה לתשומת הלב ולחשיבות שלדעתנו ראוי שתינתן לה.
<גל פילק: אני אציג בקצרה את העמדה של הוועדה שהוקמה ב-מל"ג, ועדה שאנחנו מברכים על הקמתה וממתינים לתוצאות שלה ומקווים שתתקבלנה.
<גל פילק: איך שאנחנו רואים את זה, הסוגיה הזאת צריכה להיות מטופלת בשתי רמות: ברמה המדינית של הרגולטור וברמה הפנים-מוסדית.
<גל פילק: לצערנו עוד אין איזושהי מדיניות סדורה.
<גל פילק: התקציב כמעט לא כולל את היבט איכות ההוראה.
<גל פילק: יש התייחסות ליחס סגל-סטודנטים אבל זה לא מבטא את כל הסוגיה של איכות ההוראה.
<גל פילק: לדעתנו עד שזה לא יבוא לידי ביטוי בתקציב, יהיה קשה לראות שינוי.
<גל פילק: זה ברמה המדינית.
<גל פילק: ברמה הפנים-מוסדית, אנחנו חושבים שיש צורך בשינוי הרבה יותר מעמיק גם בשיטת התגמול של מרצים וגם בשיטת הקידום שלהם.
<גל פילק: זאת סוגיה שצריכה לדעתנו לקבל ביטוי ולא רק ההיבט המחקרי.
<גל פילק: ברור שהמחקר הוא חשוב ואנחנו לא מזלזלים בו לרגע, אבל חייבים להביא גם את זה לידי ביטוי כי אין מה לעשות, הסטודנטים של היום הם החוקרים של מחר ואם ההוראה שהם מקבלים היא לא הוראה ברמה הגבוהה ביותר, ללא ספק זה גם ישפיע על איכויות המחקר שלהם.
<גל פילק: אנחנו מאמינים שיש צורך באיזושהי מערכת פיקוח ובקרה.
<גל פילק: היום הרבה מוסדות התחילו לקיים סקרי איכות הוראה ואנחנו ממש מברכים על כך.
<גל פילק: לצערנו, מהנתונים שיש לנו, הרוב לא מפרסמים את הנתונים.
<גל פילק: זאת אומרת, יש סקרים והם קיימים אבל הסטודנטים לא רואים את הנתונים.
<גל פילק: הסיבה שאנחנו רוצים שסטודנטים יראו את הנתונים היא לא כדי לעשות שיימינג למרצים שהם מרצים לא טובים אלא להפך, לעודד את המרצים הטובים, לתגמל את אותם מרצים ולאפשר לסטודנטים גם לבחור קורסים שהם טובים.
<גל פילק: לכך אני אוסיף הערה ואומר שמחקרים מראים שסטודנטים מדרגים לפי איכות הוראה ולא לפי רמת קושי.
<גל פילק: זאת אומרת, אין מה לחשוש שסטודנטים בעצם מדרגים הכי גבוה את הקורסים הקלים.
<גל פילק: אנחנו חושבים שצריכה בתוך ה-מל"ג להיות איזושהי מערכת פיקוח ובקרה גם על איכות ההוראה וגם לכלול את זה בהערכות התחומיות שנעשות.
<גל פילק: יש משהו אבל היינו רוצים שיהיה איזשהו מרכיב.
<גל פילק: אנחנו יודעים שיש במרכיב ההוראה אבל היינו רוצים משהו שהוא יותר, גם איזשהו פיקוח והערכה של המרכזים עצמם שהיום פועלים במוסדות.
<גל פילק: אנחנו גם יודעים שיש עכשיו ועדה שדנה בכל הדברים וכי יהיו המלצות ואנחנו באמת מחכים להמלצות האלה ולשינויים שיבואו בעקבותיהן.
<גל פילק: אני אוסיף משהו שאורי התייחס אליו בקצרה.
<גל פילק: אנחנו רואים היום שיש פחות ופחות תרגולים לסטודנטים.
<גל פילק: לתפיסתנו זאת פגיעה ישירה בסטודנטים.
<גל פילק: היום סטודנט בשנה ג' יכול להיות מתרגל של סטודנטים בשנה א' במקום שדוקטורנט או מסטרנט יתרגל אותו.
<גל פילק: איך שאנחנו רואים את זה, זה לחלוטין פוגע גם באיכות ההוראה וגם ביכולת של סטודנטים לקבל ידע, כי אין מה לעשות, עם כל ההערכה לסטודנטים שנה ג', אין להם את הידע שיש לדוקטורנטים ומסטרנטים.
עמרם מצנע: גם אתם, מרב, עושים באמצעות הלשכה לסטטיסטיקה סקרים.
<מרב שביב: נכון.
עמרם מצנע: בדקתם איזושהי תאימות בתוצאת הנתונים?
<מרב שביב: תאימות בין מה למה?
עמרם מצנע: בין הסקרים שעושה התאחדות הסטודנטים לבין הסקרים שאתם עושים.
עמרם מצנע: השאלה שלי היא האם בסקרים הבלתי תלויים שעושה ההתאחדות ובסקרים הבלתי תלויים שאתם עושים באמצעות הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, האם יש איזושהי קואורלציה.
<מרב שביב: לא בדקנו אבל שווה לבדוק.
עמרם מצנע: שווה לבדוק את זה כי אז אתה מקבל מובהקות הרבה יותר חזקה או לא.
<אורי רשטיק: השנה אנחנו במובהקות שהיא מאוד מאוד גבוהה מכיוון שהשנה היו לנו בסקר מעל 12 אלף סטודנטים וזה מספר שיא.
<אורי רשטיק: אני חושב שבסקרים שה-מל"ג מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה – ותקנו אותי אם אני טועה - אתם לא סוקרים שביעות רצון מאיכות ההוראה.
<קריאה: סוקרים.
עמרם מצנע: מרב, המועצה להשכלה גבוהה, בבקשה.
<מרב שביב: אנחנו שמחים להציג לקט של נתונים לכבוד פתיחת שנת הלימודים התשע"ה.
<מרב שביב: הלקט המלא, מי שמעוניין – זאת חוברת די עבה שנמצאת באתר האינטרנט שלנו – יכול לצפות בו.
<מרב שביב: בנוסף, יש עותקים על הנייר של המצגת למי שרוצה להסתכל בה תוך כדי הצגת הדברים.
<מרב שביב: נדבר היום בקצרה על כמה נושאים עיקריים כמו על פריסת המוסדות להשכלה גבוהה, ניגע קצת בנושא של מועמדים ללימודים של תואר ראשון, נדבר על הסטודנטים לתואר ראשון, שני ושלישי במוסדות וקצת על הסגל האקדמי, ולבסוף ניגע בהיבטים חברתיים שמטופלים במשך השנים וגם במסגרת התכנית הרב-שנתית של מערכת ההשכלה הגבוהה לחומש האחרון.
<מרב שביב: אנחנו פותחים את שנת הלימודים תשע"ה עם 65 מוסדות.
<מרב שביב: אתם רואים את הגרף הימני שמפרט את הפירוט של מספרי המוסדות מכל סוג.
<מרב שביב: למטה בצבע הכחול אנחנו רואים שמונה אוניברסיטאות כולל האוניברסיטה הפתוחה, 21 מכללות מתוקצבות על ידי ות"ת, 15 מכללות שאינן מתוקצבות ולמעלה 21 מכללות לחינוך שמתוקצבות על ידי משרד החינוך אבל כמובן כל הרגולציה האקדמית היא על ידי המועצה להשכלה גבוהה.
<מרב שביב: שימו לב לצבע האדום והירוק.
<מרב שביב: אתם רואים את ההתפתחות המאוד גדולה החל מתחילת שנות ה-90 של המכללות האקדמיות.
<מרב שביב: המכללות המתוקצבות הן כמובן בצורה יזומה.
<מרב שביב: חלק מהמדיניות להרחבת הנגישות למערכת ההשכלה הגבוהה.
<מרב שביב: עודפי הביקוש למעשה נקלטו על ידי המכללות החוץ-תקציביות שפחות או יותר מתייצבות בשנים האחרונות ואנחנו רואים אפילו ירידה קלה.
<מרב שביב: מתחילת שנות ה-90 ובשנות ה-2000 אנחנו רואים את העלייה המאוד גדולה של המכללות האלה.
<מרב שביב: הנה מפת המדינה.
<מרב שביב: אנחנו מציגים עכשיו מפה רק עם המכללות, כדי להראות את הרחבת הנגישות באמצעות הפריסה הרחבה של המכללות.
<מרב שביב: כאן אתם רואים את המכללות בצפון החל מתל-חי, ממכללת צפת, מכללת כרמל ומכללות נוספות.
<מרב שביב: למעשה רוב המכללות האלה, למעט מכללת נצרת, הן מכללות מתוקצבות.
<יניב דניאלי: מכללת אוהלו וקצרין לא מופיעות.
<מרב שביב: זה לא כולל את המכללות לחינוך.
<מרב שביב: אנחנו מציגים כאן את המכללות כחלק מהמדיניות של ות"ת להרחיב את הנגישות.
<מרב שביב: אם כן, זה הצפון.
<מרב שביב: אתם רואים כאן את המרכז המאוד מאוד רווי ועמוס במכללות שגם אלה המתוקצבות ואלה שאינן מתוקצבות.
<מרב שביב: מכללות לא מתוקצבות, למשל אורט הרמלין, הקריה האקדמית אונו, המכללה למינהל.
<מרב שביב: מכללות מתוקצבות כמו שנקר, חולון, רופין ועוד.
<מרב שביב: באזור ירושלים יש לנו שילוב של מכללות מתוקצבות ומכללות שאינן מתוקצבות.
<מרב שביב: בירושלים בכלל יש גם הרבה מכללות לחינוך.
<מרב שביב: לבסוף, המכללות בדרום שהן אך ורק מכללות מתוקצבות כמו סמי שמעון, אשקלון, ספיר, אחווה.
<מרב שביב: לסמי שמעון יש שתי שלוחות ובעיקרון זאת מכללה להנדסה שממוקמת בבאר שבע ויש לה שלוחה באשדוד.
<מרב שביב: יש לנו מכללה באילת אבל היא למעשה מעין סניף, שלוחה של אוניברסיטת בן-גוריון ולכן אנחנו לא מציגים אותה במפה הזאת.
<מרב שביב: דובר כאן על מספרי הסטודנטים.
<מרב שביב: מנחם ציין מספר של 310 אלף סטודנטים.
<מרב שביב: 310 אלף, זה המספר המוערך על ידינו לתשע"ה כולל הסטודנטים של האוניברסיטה הפתוחה.
<מרב שביב: מה שאתם רואים כאן בגרף האדום זה את מספר הסטודנטים ללא האוניברסיטה הפתוחה, כ-262 אלף סטודנטים.
<מרב שביב: הגידול לעומת שנה שעברה הוא מאוד מאוד קטן, כאחוז, ואנחנו צופים שהגידולים המאוד מתונים האלה יימשכו.
עמרם מצנע: הגרף נראה יפה כי הוא בקפיצות של ארבע-חמש שנים.
<מרב שביב: זה נכון.
<מרב שביב: מה שחשוב זה לראות את המגמה.
<מרב שביב: תסתכלו על תחילת שנות ה-90 ואתם רואים את הגידול המאוד תלול במספרי הסטודנטים שנובע בעיקר מהגידול בתואר הראשון.
<מרב שביב: הגידולים הממוצעים השנתיים בשנים האלה היו של כשמונה אחוזים בממוצע.
<מרב שביב: מתחילת שנות ה-2000 אנחנו עדים להאטה בגידול של מספר הסטודנטים, סביב שלושה-ארבעה אחוזים לשנה, ובשנים האחרונות אנחנו מדברים על אחוז או שני אחוזים ולא יותר מזה.
<קריאה: זה מתייחס לכלל האוכלוסייה?
<מרב שביב: גידול הסטודנטים הוא בהתייחס לכלל הסטודנטים.
<מרב שביב: אני מדברת על הגידול הממוצע במספר הסטודנטים.
<מרב שביב: הגידול השנתי במספרי הסטודנטים.
<מרב שביב: אם את שואלת אותי איך זה מתייחס לגידול באוכלוסייה, אז בתחילת שנות ה-90 זה כמובן היה הרבה יותר מהיר מהגידול באוכלוסייה ובשנים האחרונות זה די דומה לגידול בשנתון הממוצע של גילאי 20-24 שמגיע למערכת ההשכלה הגבוהה.
<מרב שביב: מה שאתם רואים כאן אלה שני גרפים שלדע
<מרב שביב: תנו הם מאוד מעניינים אבל צריך להיזהר בהשוואה ביניהם.
<מרב שביב: קודם כל, הגרף הכחול הוא אחוז זכאי הבגרות מתוך גילאי 18.
<מרב שביב: הגרף השני הוא אחוז המתחילים ללמוד משנתון ממוצע של גילאי 20-24.
<מרב שביב: שני הגרפים מתייחסים לקבוצות התייחסות שונות.
<מרב שביב: אחוז זכאי הבגרות, אנחנו רואים אותם מאוחר יותר במערכת ההשכלה הגבוהה והם למעשה הפוטנציאל.
<מרב שביב: מקבלי תעודות הבגרות הם למעשה הקבוצה הרחבה ביותר שהיא הפוטנציאל של הכניסה למערכת ההשכלה הגבוהה ולכן יש איחור בין אחוז זכאי הבגרות לבין אחוז המתחילים ללמוד משנתון.
<מרב שביב: בכל מקרה, מה שאנחנו רואים זה שבתחילת שנות ה-90 יש גידול מהיר ותלול באחוז המתחילים ללמוד ובאחוז זכאי הבגרות.
<מרב שביב: בשנים האחרונות אנחנו מגיעים להתייצבות של סביב החמישים אחוזים באחוז זכאי הבגרות ובאופן מקביל באחוז המתחילים ללמוד במערכת ההשכלה הגבוהה מתוך שנתון.
<מרב שביב: גם השנתונים מתייצבים.
<מרב שביב: נדבר יותר מאוחר על השינוי בהרכב שלהם בין האוכלוסיות.
<מרב שביב: חינוך עברי וחינוך ערבי.
<מרב שביב: יש הבדלים באחוז זכאי הבגרות.
<מרב שביב: אנחנו רואים שיש עלייה במשך השנים של אחוז זכאי הבגרות בחינוך הערבי אבל עדיין אחוז הזכאים נמוך יחסית לאחוז הזכאים בחינוך העברי.
<מרב שביב: אם משווים את אחוז הזכאים לגילאי 18, אם אנחנו מסתכלים על אחוז זכאי הבגרות מתוך גילאי 18 בשתי הקבוצות האלה, הפערים הם הרבה יותר גדולים והם יותר גדולים מכיוון שיש נשירה בחינוך הערבי, נשירה גדולה בין כיתה ט' לכיתה י'"ב, בעיקר בכיתה ט' ו-י', ולכן בסופו של דבר ה-71 אחוזים שאתם רואים ב-2012 הוא מתוך קבוצה הרבה יותר קטנה.
<מרב שביב: הפוטנציאל שם - ושוב, זאת מערכת החינוך ולא החלק שאנחנו מטפלים בו – הוא מאוד גדול ואפשר גם להרחיב אותו.
שמעון אוחיון: כבר פורסמו שני השנתונים האחרונים.
<מרב שביב: אבל לא היה לנו את זכאי הבגרות המעודכנים.
שמעון אוחיון: זה כולל.
שמעון אוחיון: הם פורסמו.
<מרב שביב: נעדכן.
<מרב שביב: קצת על הפוטנציאל של סטודנטים שלומדים תואר ראשון באוניברסיטאות.
<מרב שביב: באופן כללי יש ירידה במספר המועמדים ללמוד באוניברסיטאות.
<מרב שביב: כאן אנחנו מסתכלים על היחס בין מספר המועמדים למספר המתקבלים ולומדים לתואר ראשון באוניברסיטאות.
<מרב שביב: ככל שהיחס הזה יותר גבוה, אנחנו מבינים שהביקוש לאותו תחום לימודים הוא גדול יותר.
<מרב שביב: אתם רואים כאן שעשינו השוואה בין שנות ה-90 לשנה האחרונה ולקחנו מספר נבחר של תחומים.
<מרב שביב: אתם רואים קודם כל את ההבדל למשל בין מינהל עסקים לבין מדעי הרוח לדוגמה.
<מרב שביב: אתם רואים את ההבדל בביקושים.
<מרב שביב: מדעי הרוח, היחסים נשארים פחות או יותר סביב 1.4 ולעומת זאת במינהל עסקים, בתחילת שנות ה-90, ראינו יחס מאוד גבוה של 4.5 מועמדים למתקבל ולומד.
<מרב שביב: אתם רואים את ההבדל לעומת השנה האחרונה ואתם רואים את הירידה התלולה במינהל עסקים למשל, במשפטים, בחשבונאות, מקצועות עזר רפואיים.
<מרב שביב: הירידה הזאת מבטאת את הכניסה של המכללות לתחומים האלה ואת הפנייה של הסטודנטים, את המעבר מהאוניברסיטאות להגשת מועמדות למכללות כולל כמובן מכללות שאינן מתוקצבות.
<מרב שביב: קצת על הסטודנטים.
<מרב שביב: אתם רואים את מספר הסטודנטים לתואר ראשון, בשנת תשע"ד, השנה האחרונה.
<מרב שביב: הגרף העליון הוא של האוניברסיטאות, כ-65 אלף סטודנטים באוניברסיטאות.
<מרב שביב: זה מספר שהוא קצת ירד בשנים האחרונות.
<מרב שביב: השיא שלו היה לפני מספר שנים כשבעים אלף סטודנטים, לאחר עלייה רציפה מתחילת שנות ה-90 במספר הסטודנטים לתואר ראשון.
<מרב שביב: המכללות המתוקצבות, אנחנו מניחים שהשנה הן יחצו את הרף של חמישים אחוזים מסך הסטודנטים לתואר ראשון.
<מרב שביב: זה מדהים לראות את העלייה התלולה במספר הסטודנטים לתואר ראשון במכללות שבאמת נוצרה בזכות הגדלת הנגישות ופריסת המכללות ברחבי הארץ.
<מרב שביב: האוניברסיטה הפתוחה שומרת על גידול עקבי ומגיעה לכ-44 אלף סטודנטים השנה ובשנה הקודמת מספר דומה.
<מרב שביב: המכללות החוץ תקציביות שעלו במשך השנים, אנחנו רואים את ההתייצבות שלהן ואנחנו מניחים שההתייצבות במספר הסטודנטים במכללות שאינן מתוקצבות ימשיך להיות והמכללות האקדמיות לחינוך שהן פחות או יותר יציבות אבל עם גידול קל בשנה-שנתיים האחרונות.
<מרב שביב: מה הסטודנטים לומדים.
<מרב שביב: אנחנו מסתכלים כאן על שנת תשע"ד, הגרף השמאלי, לעומת מה היה לפני שמונה שנים, ב-1996-1997.
<מרב שביב: תסתכלו על מדעי הרוח.
<מרב שביב: הוזכר כאן השינוי במדעי הרוח.
<מרב שביב: אנחנו מסתכלים כאן לא על התארים המתקדמים אלא אך ורק על תואר ראשון.
<מרב שביב: לפני 18 שנים, כ-19 אחוזים מהסטודנטים למדו מדעי הרוח לעומת כשבעה אחוזים בתשע"ד.
<מרב שביב: מנגד, תסתכלו על הגרף הכתום, מדעי הניהול, שבעה אחוזים לעומת כ-12 אחוזים בתשע"ד וזה הגידול לו אנחנו עדים.
<מרב שביב: הנדסה ואדריכלות, זה תחום שמשתנה בהתאם למצב בשוק חברות ההיי-טק.
<מרב שביב: בשנים האחרונות הוא נשאר די יציב, סביב 18 אחוזים, אבל אנחנו רואים שהוא קצת עלה לעומת השנים הקודמות בהן אנחנו מדברים.
<מרב שביב: תואר שני.
<מרב שביב: אנחנו מסתכלים כאן על סך הסטודנטים לתואר שני ומדברים על כ-58 אלף סטודנטים בשנה האחרונה ועל כ-39 אלף סטודנטים באוניברסיטאות.
<מרב שביב: הפער כמובן בין שני הגרפים הוא מספר הסטודנטים לתואר שני במכללות.
<מרב שביב: כ-12 אלף סטודנטים לומדים לתואר שני במכללות והרוב המכריע שלהם לומד במכללות שאינן מתוקצבות.
<מרב שביב: מה לומדים הסטודנטים לתואר שני.
<מרב שביב: אנחנו יכולים לראות את ההתפלגות בין תחומי לימוד עיקריים.
<מרב שביב: נסתכל על הטור של האוניברסיטאות ונראה שהאוניברסיטאות בולטות במדעי הרוח, הן והמכללות המתוקצבות, לעומת יתר המוסדות.
<מרב שביב: נסתכל על האוניברסיטה הפתוחה ונראה שהיא בולטת בעסקים ובמדעי הניהול, בחינוך ובהכשרה להוראה.
<מרב שביב: המכללות המתוקצבות, זה יפה לראות שיש אחוז נכבד של סטודנטים שלומדים הנדסה ואדריכלות במכללות המתוקצבות אבל המספר הוא קטן יחסית.
<מרב שביב: האחוזים הם גדולים אבל המספרים קטנים.
<מרב שביב: המכללות החוץ תקציביות, כמובן עסקים ומדעי הניהול, מדעי החברה, חינוך והכשרה להוראה.
<מרב שביב: אלה התחומים העיקריים.
<מרב שביב: זה גרף שמדגים את הכישלון שלנו אולי לתמרץ תואר שני עם תזה, עם עבודת גמר.
<מרב שביב: יש לנו רכיב מאוד קטן במודל התקצוב שהיה אמור לפני כמה שנים לתת תמריצים כדי שיותר ויותר מוסדות או יותר סטודנטים ילמדו תואר שני עם עבודת גמר אבל אנחנו רואים שהמגמה היא שבאמת יש גידול בתואר השני לא עבודת גמר.
<מרב שביב: אנחנו נטפל בנושא הזה במסגרת הטיפול בנושא של תואר שלישי מחקרי ולימודים ישירים לתואר של דוקטורט.
<מרב שביב: אלה הסטודנטים לתואר שלישי.
<מרב שביב: הגידולים המהירים של תחילת שנות ה-90 התמתנו בשנים האחרונות.
<מרב שביב: אנחנו מדברים על כ-11 אלף סטודנטים לתואר שלישי והמספרים האלה נשארים יציבים בשנים האחרונות.
<מרב שביב: נדבר קצת על סגל.
<מרב שביב: אחד מהיעדים המרכזיים של התכנית הרב-שנתית לחומש האחרון היה עיבוי המצוינות והאיכות האקדמית.
<מרב שביב: כחלק מהיעד הזה אנחנו פעלנו ופועלים כדי להגדיל ולעבות את מספר חברי הסגל האקדמי הבכיר.
<מרב שביב: אתם רואים את הירידה ואת השחיקה של חברי הסגל מתחילת שנות ה-2000 כשלמעשה זה לווה מצד שני בגידול מהיר של סטודנטים ולכן השחיקה והירידה באיכות ההוראה ניכרת.
<מרב שביב: בתחילת התכנית הרב-שנתית התייחסנו לתש"ע אז היו כ-4,200 חברי סגל אקדמי.
<מרב שביב: הצבנו יעד להגיע ל-5,000 באוניברסיטאות ובמכללות להגדיל את מספר אנשי הסגל מ-1,600 ל-2,000 אנשי סגל בכיר.
<מרב שביב: לצערנו אנחנו עדיין לא עומדים ביעד הזה באוניברסיטאות.
<מרב שביב: אנחנו רואים שמה שקרה זה שבשנים האחרונות נקלטו כאלף חברי סגל אקדמי בכיר באוניברסיטאות אבל מנגד היו פרישות מאוד גדולות ולכן הקליטה בסך הכול עד עכשיו היא רק של מאתיים חברי סגל אקדמי בכיר.
<מרב שביב: לעומת זאת, במכללות אנחנו ממש מתקרבים ליעד.
עמרם מצנע: זה לאורך שלוש או ארבע שנים.
<מרב שביב: מתשע"א עד תשע"ד.
<מרב שביב: כעיקרון לפי התכנית יש לנו עד תשע"ו להגדיל את מספר חברי הסגל ואנחנו אמורים להגדיל בעוד 500 אבל אני בספק אם נצליח להגיע ליעד הזה.
<נורית ירמיה: היה חשוב את שני השקפים הללו לקבל גם לפי מגדר כיוון שגם זה יעד.
<מרב שביב: תכף נדבר על זה.
עמרם מצנע: מנחם, תתייחס לנקודה הזאת כי אלה מספרים קטנים מאוד.
מנחם בן-ששון: אנחנו מדברים בפרישות שהיו תולדה של ההתפתחות הגדולה במערכת ההשכלה הגבוהה בשנות ה-70 ואילך.
מנחם בן-ששון: הבעיה היא שאנחנו לא מסוגלים למלא את ציפיית הקליטות משום שקליטתו של חבר סגל במדעים הניסויים עשויה להגיע לסדר גודל של משהו כמו 600 אלף דולר, לשני מיליון דולר בבניית מעבדות וציוד.
מנחם בן-ששון: מי מאתנו שמסתובב בעולם, למשל הלך לסין וגם להם יש מבצע כזה של החזרת מוחות חסרים, שם הממשלה נכנסה בעובי הקורה והיא הציבה משאבים טובים עד בלתי מוגבלים לציוד כי השאלה של חוקר ישראלי היא לא האם לחזור הביתה אלא רובם ככולם רוצים להיות, ובצדק, חתני פרס נובל הבאים.
מנחם בן-ששון: יש לנו אפשרות לקבל את החוקרים הללו אבל יש להם רק תנאי אחד והוא שתהיה להם התשתית המדעית כשהיא דומה לזו שעבדו בה עת היו בפוסט דוקטורט.
מנחם בן-ששון: אנחנו לא מסוגלים להגיע לכך.
מנחם בן-ששון: זאת אומרת, אם תכנית מרכזי המצוינות נתנה לנו מעט, אי אפשר היה לקלוט אלא אנשים ספורים והתכנית גם לא התממשה במלואה – ואני לא יודע אם מרב תגיע לזה או לא – וכאן אנחנו מרגישים מצוקה.
מנחם בן-ששון: אני אגיד לצערי כי אין דרך אחרת.
מנחם בן-ששון: הדרך היחידה שלנו היא לפנות אל התורמים משום שבמה שניתן לנו מהכספים הרגילים, האוניברסיטאות הוותיקות כמעט לא יכולות לעסוק בבינוי חדש.
מנחם בן-ששון: עיקר תשומת הלב הייתה, לפי מה שאתם ראיתם, להשקיע בבינוי במכללות כי שם היה הגידול וגידול מכובד במספרי הסטודנטים ושם ניתנו המשאבים הגדולים לבינוי.
מנחם בן-ששון: כשאנחנו חיים מהיד אל הפה, זה לא משום שכמו שמתארים שאנחנו לא יודעים לנהל מערכת.
מנחם בן-ששון: אנחנו מנהלים מערכת בתנאים בלתי אפשריים, בתנאי רעב והמנוע של המנוע - אם אמרתי קודם שמנוע הצמיחה של מדינת ישראל הוא מערכת ההשכלה הגבוהה והמחקר הממוקד - אתם רואים כאן עכשיו איזה חסר והוא חסר אמיתי.
מנחם בן-ששון: ועדת החינוך יודעת את הדברים ואנחנו, הנשיאים, יודעים את הדברים אבל מן הדין שוועדת החינוך תיתן את דעתה לבעיה הזאת שהיא בעיית אמת.
<מרב שביב: בהמשך לדברים של מנחם, אני רוצה לציין שבמסגרת התכנית הרב-שנתית אנחנו פועלים במספר דרכים על מנת להגדיל את מספר חברי הסגל.
<מרב שביב: קודם כל, מרכזי המצוינות כפי שצוין כאן אבל התכנית הזאת לא יצאה לפועל במלואה.
<מרב שביב: הדבר השני הוא שאנחנו מוסיפים תקציבים ניכרים למרכיב המחקר שלנו ולמרכיב ההוראה כדי להגדיל את מספר אנשי הסגל האקדמי.
<מרב שביב: הדבר השלישי הוא שאנחנו הקצינו תקציבים ניכרים לקרן הלאומית למדע על מנת להגדיל את המענקים לחברי הסגל כדי שיהיו להם משאבים גדולים יותר כדי לחקור.
<מרב שביב: ניגע קצת בהיבטים חברתיים.
<מרב שביב: דיברנו על הרחבת הנגישות ואתם רואים כאן את השינוי בהתפלגות של הסטודנטים לפי מחוזות.
מנחם בן-ששון: אם יורשה לי קריאת ביניים לפני שמרב נכנסת לשקף הזה.
מנחם בן-ששון: אנשים, בעיקר עיתונאים, קראו את דוח המל"ג וה-ות"ת לקראת שנת הלימודים ותפסו שם ירידה במספרים ועוד שאלות שאני מניח שכמה חברי כנסת ישאלו עליהן.
מנחם בן-ששון: אני חושב שהשקף הזה הוא אחד השקפים היפים ביותר לגבי מה שהשיגה התכנית ארוכת הטווח מבחינת מה שנקרא נגישות.
מנחם בן-ששון: אני מניח שתגיעי לזה.
מנחם בן-ששון: נתתי הערת אזהרה למי שנרדם לרגע.
<מרב שביב: לקחת לי את הדברים.
<מרב שביב: זה באמת אחד הדברים ש-ות"ת ו-מל"ג יכולות להתגאות בהם.
<ישראל אהרוני: אני מבקש קריאת ביניים.
<ישראל אהרוני: דיברו על אנשי הסגל.
<ישראל אהרוני: אם אפשר לבקש לקבל בפעמים הבאות את התפלגות הגילים של אנשי הסגל כדי שנדע כמה אנשים עומדים לפרוש בעשור הבא או בחמש השנים הבאות, כי אז לא נהיה מופתעים אלא נראה שיש באמת בעיה גדולה בנושא הזה, שיש טווח גילים מסוים שאנשים שהגיעו בעבר, עת הייתה התפתחות מאוד גדולה, עומדים לפרוש ומדובר במספרים גדולים ובאמצע יש איזשהו רווח ולפיו צריך לתכנן.
<ישראל אהרוני: אם אפשר לבקש את זה לפעמים הבאות.
<מרב שביב: הנתונים נמצאים ואנחנו נעביר אותם.
<מרב שביב: תסתכלו על מחוז הצפון ועל מחוז הדרום.
<מרב שביב: אתם רואים את הגידולים הניכרים של הסטודנטים במחוזות הללו.
<מרב שביב: מצד שני יש ירידה בירושלים.
<מרב שביב: באזור המרכז יש יותר יציבות לעומת תחילת שנות ה-2000.
<מרב שביב: אני חושבת שזה אחד הדברים ש-ות"ת ו-מל"ג יכולות להתגאות בו וזאת הרחבת הנגישות.
<מרב שביב: בואו נסתכל עכשיו על האשכול החברתי-כלכלי של ישוב המגורים של הסטודנט לתואר ראשון לפי סוגי מוסדות.
<מרב שביב: אנחנו רואים בכחול את האוניברסיטאות, אלה הקמפוסים הראשיים בלי השלוחות שלהם.
<מרב שביב: אנחנו רואים באדום את המכללות המתוקצבות ובירוק את המכללות שאינן מתוקצבות.
<מרב שביב: אשכולות אחד ושתיים הם האשכולות החלשים ביותר עד אשכולות תשע ועשר שהן האשכולות החזקים ביותר.
<מרב שביב: אפשר לראות למשל באשכולות אחד ושתיים ששישה אחוזים מהסטודנטים באשכולות האלה לומדים באוניברסיטאות, שבעה אחוזים במכללות המתוקצבות ורק ארבעה אחוזים במכללות שאינן מתוקצבות.
<מרב שביב: לעומת זאת, באשכול תשע ועשר רוב הסטודנטים נמצאים באוניברסיטאות ואחריהן במכללות שאינן מתוקצבות.
<מרב שביב: כלומר, מה שאנחנו לומדים כאן זה שבעצם המכללות המתוקצבות הן בעיקר אלה שקולטות את השכבות החלשות כאשר המכללות שאינן מתוקצבות פונות בעיקר לסטודנטים במחוזות היותר חזקים.
<מרב שביב: דובר כאן על מגדר.
<מרב שביב: אם כן, קצת על סטודנטיות.
<מרב שביב: סטודנטיות חוצות את רף החמישים אחוזים בכל אחד מהתארים, גם בתואר הראשון, גם בתואר השני וגם בתואר השלישי.
<מרב שביב: אנחנו רואים את הגידול של הסטודנטיות לאורך השנים.
<מרב שביב: מה הסטודנטיות לומדות לתואר ראשון.
<מרב שביב: כפי שאורי ציין, הן לומדות בעיקר חינוך והרבה פחות הנדסה ומקצועות היי-טק.
<מרב שביב: בהקשר הזה אני רוצה לציין שבעקבות ההמלצות של פרופסור רבקה כרמי בתחילת החומש, אנחנו הקמנו ועדת היגוי קבועה לנושא של שילוב נשים במערכת ההשכלה הגבוהה ובפרט בסגל האקדמי.
<מרב שביב: הוועדה היא בראשות פרופסור רות ארנון.
<נורית ירמיה: זה תחת המועצה לקידום נשים במדע ובטכנולוגיה של משרד המדע.
<מרב שביב: כן.
<מרב שביב: המשפט הזה הוא חשוב.
עמרם מצנע: אבל אתן לא מציגות את התמונה של אנשי סגל וחלוקה לנשים-גברים בעיקר בדרגות הגבוהות.
<שירה נבון: אנחנו עובדים על זה כעת במרץ .
עמרם מצנע: עובדים על הנתונים או על העשייה?
<שירה נבון: קודם כל על הנתונים ואחרי כן גם על העשייה ובמיוחד על אותן מחלקות שיש בהן פחות מעשרים אחוזים נשים בסגל או פחות משתי נשים.
<שירה נבון: זה עכשיו איזשהו מהלך ביחד עם היועצות לנשיאים והרקטורים במוסדות ועם המועצה, עם פרופסור רות ארנון.
<שירה נבון: עובדים על זה ממש בימים אלה.
שמעון אוחיון: זה גם תלוי במספר הלומדות באותן שנים.
שמעון אוחיון: זה מבטיח את צמצום הפער.
<מרב שביב: אני אדבר עכשיו על סטודנטים ערבים וחרדים.
<מרב שביב: מבחינת השנתונים, הרכב האוכלוסיות האלה יגדל בשנים הבאות.
<מרב שביב: אנחנו מסתכלים כאן על אחוז הסטודנטים הערבים לאורך השנים ואנחנו רואים את הגידול היחסי שלהם מבחינת אחוזים בכלל הסטודנטים לתואר ראשון.
<מרב שביב: אנחנו רואים שהם בעיקר לומדים במכללות באחריות של האוניברסיטאות, למשל במכללת צפת, במכללת גליל מערבי, באחווה.
<מרב שביב: באופן כללי באוניברסיטאות יש יותר סטודנטים ערבים מאשר במכללות האקדמיות ושיעור ניכר במכללות האקדמיות לחינוך.
<מרב שביב: בהקשר הזה אני רוצה להזכיר שאנחנו מובילים תכנית מקיפה להרחבת הנגישות של מערכת ההשכלה הגבוהה לחברה הערבית ואנחנו מיישמים אותה שלב אחר שלב.
<מרב שביב: אנחנו מאוד מאוד מקווים שהיא תשפיע ותביא יותר סטודנטים ערבים שכידוע השיעור שלהם באוכלוסייה הוא כעשרים אחוזים, ואם מסתכלים על קבוצת הגיל, אנחנו מדברים אפילו על 25 אחוזים ועל 26 אחוזים סטודנטים ערבים בקבוצת הגיל הרלוונטית להשכלה גבוהה.
<מרב שביב: לכן הדרך שלנו היא עוד ארוכה.
רות קלדרון: רבים מהם לומדים בירדן.
<מרב שביב: יש הרבה שלומדים בירדן.
<מרב שביב: אנחנו מכירים את התופעה הזאת.
<מרב שביב: אלפי סטודנטים לומדים בירדן.
עמרם מצנע: הרבה בדואים לומדים בחברון.
<מרב שביב: בדואים לומדים בחברון וסטודנטים ערבים בירדן.
<מרב שביב: אנחנו מכירים את זה ויש לנו תכניות גם בהקשר הזה.
<מרב שביב: אני רוצה לומר שהגידול במספר הסטודנטים הערבים נובע בעיקר מהסטודנטיות.
<מרב שביב: 66 אחוזים מהסטודנטים הערבים הן סטודנטיות וזה מאוד יפה שהנשים הערביות מובילות את השינוי בחברה הערבית.
עמרם מצנע: דרך אגב, המכשול העיקרי הוא העברית.
רות קלדרון: גם העברית וגם הקבלה.
רות קלדרון: בירדן אפשר להתקבל לכל דבר.
<מרב שביב: יש חסמי קבלה, יש בעיה של שפות - גם עברית וגם אנגלית - וקשיים נוספים שאנחנו מטפלים בהם.
<מרב שביב: לגבי הסטודנטים החרדים.
<מרב שביב: אלה המספרים נכון לתשע"ד, לפי הנתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
<מרב שביב: יש לנו כמה סוגי מסגרות לחרדים.
<מרב שביב: קודם כל, פלטפורמות.
<מרב שביב: יש לנו שתי פלטפורמות כאשר האחת היא בירושלים והשנייה היא בבני ברק.
<מרב שביב: אלה פלטפורמות ולא מוסדות אקדמיים כי מלמדים בהן מגוון של מוסדות שמגיעים למרכזים האלה ומלמדים שם סטודנטים חרדים.
<מרב שביב: אנחנו רואים כאלפיים סטודנטים בפלטפורמות.
<מרב שביב: בשנים האחרונות פתחנו את מה שנקרא מח"רים של המסגרות המיוחדות לחרדים שהן צמודות למוסדות האקדמיים מתוך תפיסה שאנחנו מכבדים את אורח החיים ואת התרבות השונה של החרדים ולכן פותחים להם מסגרות נפרדות אבל יחד עם זאת אנחנו רוצים שזה יהיה בצמידות למוסדות האקדמיים ועד כמה שקרוב לתשתיות הקיימות ולאנשי הסגל של כל אחד מהמוסדות.
<מרב שביב: הפריסה של המח"רים היא גדולה ואנחנו כבר רואים שיש כ-1,300 סטודנטים לתואר ראשון במסגרות האלה וכ-2,600 סטודנטים במסגרות שאינן מתוקצבות, בעיקר קריית אונו שמלמדת חרדים.
רות קלדרון: אלה הנתונים של השנה?
<מרב שביב: של שנת תשע"ד.
רות קלדרון: יש לך את הנתונים גם של שנה שעברה?
<מרב שביב: יש את הנתונים של שנה שעברה.
<מרב שביב: יש גידול במספר הסטודנטים החרדים.
<מרב שביב: לא הבאנו לכאן את הגרף של המגמה אבל ש גידול עקבי במספר הסטודנטים החרדים שמצטרפים למערכת ההשכלה הגבוהה.
שמעון אוחיון: לא היו בשנה שעברה 7,000 סטודנטים?
<מרב שביב: 7,000 כולל מכינות.
<מרב שביב: אלה נתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
<מרב שביב: הנתונים עליהם אתה מדבר הם נתונים שהצגנו שהם לא מתבססים על אותם קריטריונים.
<מרב שביב: הקריטריונים כאן הם לפי מוסד הלימודים הקודם של הסטודנט, מהיכן הוא הגיע, ולכן אלה המספרים המדויקים.