GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמרם מצנע: המטרה, אני אומר עוד פעם, מה זה אזרח ישראלי, מה זה להיות אזרח ישראלי מועיל, יעיל, מחובר, דיברנו כבר על כל הדברים, אני לא רוצה לחזור עליהם, וכאן נשאלת השאלה איך עושים את זה.
עמרם מצנע: אנחנו, כבר כולנו אנשים שעברנו את גיל הילדות ויש לנו תפיסות עולם וגם בנינו איזה שהם בסיסי ידע וגם עברנו חוויות מעצבות לאורך השנים עם האירועים שקורים במדינה ואנחנו מתלבטים איך אנחנו מגדלים את הדורות הצעירים שאין להם את הזיכרון האישי הזה.
עמרם מצנע: אתה מדבר היום בכלל על 1967 ואפילו מלחמת יום כיפור, הם רחוקים מהנערים של היום הרבה יותר מאשר אני כשגדלתי הייתי מחובר למלחמת העצמאות.
עמרם מצנע: אני אומר לכם, לא למדתי כלום, ואני במערכת החינוך מ-1951-2, כשזה כל כך קרוב למלחמת השחרור, כלום לא למדנו, לא עסקנו בזה בכלל.
עמרם מצנע: היום אנחנו מצפים, אומרים מלחמת יום הכיפורים, שזה איזה שהוא אירוע מכונן, מלחמת ששת הימים אירוע מכונן.
עמרם מצנע: חברים, כל צמרת הפיקוד של צה"ל היום כבר שואלים אם הוא היה במלחמת לבנון הראשונה, לא אם הוא היה במלחמת יום הכיפורים ואנחנו אצלם במה שקורה בחברה הישראלית, בניכור, במרחק בין פריפריה למרכז, במאבק ההישרדות הכלכלית היום שקיימת, אנחנו עוד רוצים לצפות מהם שבדרך ישיבה בכיתה מול לוח ומורה אנחנו נצליח להחדיר להם את מה שאנחנו ספגנו לאורך כל כך הרבה שנים.
עמרם מצנע: לכן אני אומר, אני גם מאוד מאוד מוטרד מאיך יוצרים פה צעיר וצעירה מחוברים, עצמאיים, אחראים, אחראים לעצמם, אחראים לסביבה, אחראים לחברה שבה הם חיים, איך אתה יוצר את הגירויים האלה.
עמרם מצנע: הם לא יכולים לבוא רק דרך לימוד, לימוד, לימוד, אלא דרך חוויות אישיות, דרך איזה שהיא מערכת כוללת כזו או אחרת.
עמרם מצנע: דרך אגב, המכינות הקדם הצבאיות זה אחד מהכלים היותר טובים שקיימים היום.
עמרם מצנע: אני מבקר ברבות מהם וגם הייתי על ערש הקמתה של הראשונה ועזרתי להם, הייתי אז אלוף פיקוד מרכז, עם מכינת עלי, שהיא הייתה הראשונה, ואני אומר, זו שנה שלוקחים צעירים, לא רוב הצעירים, ללמוד ולהכיר את החברה הישראלית.
עמרם מצנע: זו לא בדיוק מכינה קדם צבאית, זו מכינה קדם צבאית בהקשר של הלימודים וההתנסות של מה זה החברה הישראלית.
עמרם מצנע: אז זה יכול להיות תלמיד בריאלי שכל מה שהוא ראה זה את מרכז הכרמל בחייו והוא חושב שכל מדינת ישראל זה מרכז הכרמל, או תלמיד מירוחם, שכל מה שהוא ראה זה את ירוחם, ועכשיו הוסיפו אותם למפת היירוטים, אז בכלל הם מבסוטים, וחושב שזה העולם שלו.
עמרם מצנע: כשאתה מפגיש את שניהם ביחד, במין שנה כזו אינטנסיבית, הוא באמת לומד את זה.
עמרם מצנע: זה דבר שקם מהשטח, מתוך איזה צורך של צעירים איכותיים באמת להבין איפה הם נמצאים.
עמרם מצנע: אז אני אומר, אני מבין את המקום שממנו צמחה היוזמה הזו והרעיון לדון בזה ועצם הדיון בזה הוא כמובן דבר נכון וחשוב.
<שמואל מאור: אני רוצה להגיד פה, יש לי הרבה ידע בנושא של ארץ ישראל , באתי ל'יד בן צבי', יש לי הרבה דברים.
<שמואל מאור: אני חושב שכל מורה, כדאי לו לבוא הנה.
עמרם מצנע: זה אני מסכים.
<דליה פניג: זה אני גם מסכימה.
עמרם מצנע: דרך אגב, סוכני השינוי זה מנהלים, כי היום מנהלים מקבלים - - - ומורים.
<יעקב יניב: אנחנו רוצים לעבור לחלק השני.
<יעקב יניב: סיכמנו על סיור והזמן נוקף.
<יעקב יניב: האם אפשר לבקש שהוועדה תאמר את דברה, אני לא יודע לנסח את זה במדויק, אבל בכיוון כזה.
<יעקב יניב: אחד, בקשה שהנושא ייבדק לעומק במשרד החינוך, איך לעשות, מה לעשות, איפה לעשות בשיתוף כל הגורמים.
<יעקב יניב: אני יודע שאני מטיל עליכם אולי שק, אני לא יודע, אבל הנושא של ירושלים, איך להעמיק, להרחיב, להגביה, תלת ממד, את נושא ירושלים במערכת החינוך.
<יעקב יניב: אני לא יודע איך עושים את זה, אבל יש מומחים, להיעזר בנו, להיעזר בכל האחרים שיכולים לעזור בעניין הזה, אנשי אקדמיה וכו'.
<שמואל מאור: תסכים להוסיף לזה גם את כל ארץ ישראל, ירושלים וארץ ישראל.
<יעקב יניב: אני יכול להציע את שלי כרגע.
<יעקב יניב: אנחנו דיברנו על ירושלים היום.
<יעקב יניב: הדבר השני, כ-by product של זה, ש'יד בן צבי' יהיו סוכן, יד ימין או סוכן של, הגדרה של משרד החינוך לכל מה שיוחלט ואנחנו נוכל לתרום בעניין הזה ואנחנו מאוד מאוד נשמח לעשות את זה כמובן, זה חלק מהדנ"א שלנו.
עמרם מצנע: באופן פרקטי אתם יודעים שאנחנו עכשיו בתהליך מאוד מתקדם לאישור חוק המורשות ואתם - - -
<יעקב יניב: שותפים מאוד.
עמרם מצנע: וגם מקבלים מעמד בחוק החדש.
עמרם מצנע: למי שלא יודע, זה חוק שלאורך השנים יש נטייה להקים כל מיני חוקים מיוחדים לכל מיני עדות, העדה הלובית, למרוקאית - - -
<יעקב יניב: למורשת ולתרבות שלהם.
עמרם מצנע: לתרבות שלהם.
עמרם מצנע: בשכל הגענו למסקנה שצריך חוק אחד, שנותן במה לכולם ונדמה לי שביום ראשון אנחנו מאשרים את זה בכנסת, בוועדה, לקריאה שנייה ושלישית, והוא גם ייתן איזה שהיא פלטפורמה ויאחד וייתן מכנה משותף ללימוד והיכרות עם המורשות כולן כדבר אחד.
עמרם מצנע: חוץ מזה, בשבוע הבא אנחנו בוחרים את הנציג שלנו למועצה שלכם.
עמרם מצנע: שמעון אוחיון התפטר.
<יעקב יניב: נכון.
עמרם מצנע: יש עוד מועמד?
<יהודית גידלי: לא, רק זאב אלקין.
עמרם מצנע: זאב אלקין יהיה.
עמרם מצנע: אני מבין שהוא היה חוקר פה פעם?
<יעקב יניב: נכון, נכון.
<יעקב יניב: הוא מכיר היטב את מכון בן צבי.
עמרם מצנע: אז הוא ביקש - - -
<יעקב יניב: הוא ביקש להיות?
עמרם מצנע: אנחנו נבחר בו ביום שלישי, שני.
<יעקב יניב: יפה מאוד.
<יהודית גידלי: שמעון עוזב וזאב אלקין ייבחר במקומו.
<יהודית גידלי: טוב, לחלק השני.
<תרצה רבינוביץ: החלק השני זה אני?
<יהודית גידלי: כן, מסתבר.
<תרצה רבינוביץ: בוקר טוב לכם, אני תרצה, אני עובדת כאן ב'יד בן צבי', בית הספר ללימודי ירושלים.
<תרצה רבינוביץ: שמעתי ככה את הסיפה של הדברים שלך.
<תרצה רבינוביץ: אני מתחברת אליהם משני כיוונים, תיכף נראה איזה שהיא דוגמה של משהו שאנחנו חשבנו עליו, שיכול ליצור למידה חווייתית ומשמעותית, ומהכיוון שדיברת על המכינות הצבאיות ועל עלי, אז הבן שלי,שהוא בוגר עלי, נמצא עכשיו בעזה, בפתח, כולנו בעניין הזה גם כן.
<תרצה רבינוביץ: אני רציתי להציג בפניכם, ואם יהיה לכם אחר כך חשק וכוח גם להתנסות באמת בסיור - - -
עמרם מצנע: יהיה לנו גם חשק וגם כוח ותדאגי גם לשמור לזה זמן, כדי לחוש.
<תרצה רבינוביץ: אנחנו יצרנו כאן סיור מסוג אחר שעובד על אפליקציה.
<תרצה רבינוביץ: האפליקציה נבנתה במשך השנתיים האחרונות והיא עובדת היום על כל המכשירים, על כל הסמרטפונים.
<תרצה רבינוביץ: הרעיון הוא לקחת תא שטח כלשהו ולהעביר את השרביט של ההדרכה מהמדריך לקבוצה, זאת אומרת בדרך כלל אנחנו רגילים לסוג מסוים של כוריאוגרפיה שבה המדריך עומד, הקבוצה נמצאת ממולו, הוא יודע את הכול ולכן הוא היחיד שמדבר ובעצם כל הידע נמצא אצל המדריך, הוא מעביר אותו לקבוצה.
<תרצה רבינוביץ: הם בטובם יקשיבו במקרה הטוב, במקרה הרע יעשו דברים אחרים.
<תרצה רבינוביץ: אנחנו רוצים במסגרת הסיורים האלה להעביר את השרביט של האחריות על מה שקורה בסיור מהמדריך אל הקבוצה.
<תרצה רבינוביץ: למדריך יש חלק חשוב מאוד בהתחלה, חלק חשוב מאוד בסוף, תיכף נראה מה זה, אבל במהלך הסיור עצמו הקבוצה היא הדומיננטית.
<תרצה רבינוביץ: הקבוצה הגדולה מתחלקת לתתי קבוצות קטנות, כל קבוצה עובדת עם טאבלט, עם אייפד, יוצאת למשימות.
<תרצה רבינוביץ: אני רואה את זה כסוג של לשלוח ככה את הקבוצה עם סל גדול וריק, לקבוצה יש אמצעים מרובים כדי לאסוף כל מיני נתונים ואינפורמציות לתוך הסל הגדול הזה, המדריך, בסוף היציאה הזאת החוצה, תפקידו לנער את כל השקים של כולם ולעשות סדר, לעשות שכל במה שהם הביאו, אבל את האינפורמציה, את הדברים מבחוץ החבר'ה מביאים בעצמם.
<תרצה רבינוביץ: איך הדבר הזה עובד?
<תרצה רבינוביץ: בואו נלך על נשים.
<תרצה רבינוביץ: כמו שאתם רואים, זאת האפליקציה, יש בה עשרות עשרות עשרות סיורים - - -
<לירון וייס: זה סיור פיזי או וירטואלי?
<תרצה רבינוביץ: אנחנו עכשיו בהסבר וירטואלי על הסיור שתיכף יהיה מאוד פיזי.
<תרצה רבינוביץ: אנחנו נחתור למגע פה.
<תרצה רבינוביץ: תראו, יש כאן ממש עשרות סיורים, חלקם התחילו כסיורים רגילים ועל זה בסוף נבנו להם כל מיני ואריאציות.
<תרצה רבינוביץ: לדוגמה, אנחנו החלטנו שלכבוד זה שאנחנו ככה נמצאים ברחביה, חשוב שיהיה לנו סיור שמכיר את רחביה, לסיור הזה אנחנו קראנו, תיכף תראו אותו, 'סיפור ציוני' והסיפור הציוני הזה הוא סיפור שמסביר את רחביה בצד של הסיפור של השכונה.
<תרצה רבינוביץ: אנחנו חייבים לבנות סיורים כאלה למגוון שלם של אוכלוסיות, לכן אתם תראו כאן סיפור ציוני משפחות ואחריי לבסטה משפחות ואחריי לבסטה בתי ספר ואחריי לבסטה, בסוגריים זה הסיור בשוק מחנה יהודה, שעוסק במנהיגות ויזמות ויצירתיות בשוק.
<תרצה רבינוביץ: אנחנו מיד קיבלנו פנייה לחזק את החלק הנשי בסיפור הציוני ואז נולד 'הנשים שעשו את רחביה'.
<יהודית גידלי: לא חשבתם על זה מעצמכם, על רחל ינאית למשל?
<תרצה רבינוביץ: רחל ינאית נמצאת בהארד קור סיור רחביה, אבל אחר כך עשינו סיור שבאמת יותר מעלה את קרנן של הנשים.
<תרצה רבינוביץ: דרך אגב, זה סיור מאוד אהוב לכל מיני בנות בת מצווה, שמגיעות לכאן לסיורים, או עם הכיתה שלהן, או עם ההורים שלהן.
<תרצה רבינוביץ: מאוד חשוב להעצים את הצד השני וגם הבנות מדריכות חלק מהסיור וכו'.
<תרצה רבינוביץ: אז איך באמת עובד סיור כזה?
<תרצה רבינוביץ: אם אנחנו נכנסים ל'נשים שעשו את רחביה' מיד אנחנו מקבלים כמה מילים אודות הפעילות, 'אתם מוזמנים לפעילות חווייתית בשכונת רחביה בעקבות נשים מיוחדות', אודות המקום, הסבר קצר על שכונת רחביה, וכשאנחנו נלחץ על 'התחל פעילות', האפליקציה דבר ראשון תבקש מאיתנו להכניס כתובת של מייל ושם לקבוצה.
<תרצה רבינוביץ: הכתובת של המייל שאני אכניס כאן תיצור מצב שכל מה שאני אצלם, אסריט, כל המשימות שאני אבצע בתוך האייפד הספציפי הזה, אוטומטית כל החומר נשלח למייל שהזנתי פה.
<תרצה רבינוביץ: חוץ מזה, המנחה של הקבוצה מקבל באופן אוטומטי, שוב, האפליקציה יודעת לקחת את כל החומרים של כל הילדים, צילמו והסריטו באותו סיור נתון ולעשות מהם קליפ.
<תרצה רבינוביץ: הקליפ קורה באופן אוטומטי.
<תרצה רבינוביץ: אחר כך כשנצא באמת לסיור אז תוכלו לראות איך הדבר הזה מתבצע.
<תרצה רבינוביץ: אני כרגע סתם קשקשתי משהו ואנחנו נכנסים למסך הראשון.
<תרצה רבינוביץ: המסך הראשון הוא מסך המפה.
<תרצה רבינוביץ: המסך של המפה כולל כמובן נקודת ג'י.
<תרצה רבינוביץ: פי.
<תרצה רבינוביץ: אס, זאת הנקודה בצבע כחול שנמצאת על המסך והיא מסמנת איפה שאנחנו נמצאים וכך אנחנו מאפשרים גם לילדים יחסית רכים בשנים, סביב כיתה ו' ו-ז', לנווט בעצמם במתחמים בטיחותיים.
<תרצה רבינוביץ: רחביה לא מקום בטיחותי מהבחינה הזאת שיש כבישים וחציית כבישים, אבל למשל בשוק מחנה יהודה, או בקרית הלאום, כשהם זזים מאזור הכנסת לבית המשפט העליון דרך גן הוורדים ולבנק ישראל מספר הכבישים הוא קטן מאוד ואנחנו נותנים אפילו לילדים יחסית צעירים ללכת לבד עם האפליקציה ועם עצמם ובאמצעות הג'י.
<תרצה רבינוביץ: אס הם אפילו מצליחים ללא ללכת לאיבוד.
<תרצה רבינוביץ: אתם רואים כאן את הנקודות על המפה.
<תרצה רבינוביץ: הנקודות האלה הן כולן אתרים בסיור שאנחנו תיכף נעשה וכשאנחנו נכנסים למשימות שלנו אז אנחנו רואים את כל המשימות שיש בסיור.
<תרצה רבינוביץ: תמיד המשימה הראשונה בכל סיור תיקרא משימת 'נא להכיר'.
<תרצה רבינוביץ: משימת ה'נא להכיר' הזאת, אני אתן לכם דוגמה מפעילות שבנינו שנקרא 'מסע המנורה'.
<תרצה רבינוביץ: מסע המנורה הוא היום הרביעי במסע של זהות ירושלמי שהתחלנו להפעיל השנה בשיתוף עם עיר דוד, וביום הרביעי התלמידים יוצאים למסע שבעצם חוצה את ירושלים מאזור הכותל המערבי ומגיע עד מנורת הכנסת.
<תרצה רבינוביץ: המוטו של המסע, שהוא עוקב אחרי מנורות שונות, ממנורת הזהב שצופה על הכותל המערבי, המנורה שיש ברובע ההרודיאני, סמל המדינה, המנורות שיש כאן במתחם, מנורת הכנסת, לכן קוראים לו 'מסע המנורה', אבל כיוון שזה מסע זהות, אז למשל אתם תראו, תחנת ה'נא להכיר' שלו היא תחנה שעוסקת בתעודת זהות.
<תרצה רבינוביץ: המטרה של התחנה היא להכיר את האפליקציה, אבל אנחנו כל הזמן מחפשים כל מיני נושאים שונים שדרכם אפשר להעביר את תחנת 'נא להכיר' בצורה חווייתית.
<תרצה רבינוביץ: אתם תיכף גם תעשו את התחנה הזאת בעצמכם.
<תרצה רבינוביץ: בכל תחנה, כמו שאתם רואים, יש את המשימות, יש את המידע, שנותן את המידע על התחנה הספציפית, ויש מה שנקרא מדיה.
<תרצה רבינוביץ: המדיה היא תמיד איזה שהוא סרטון או תמונות.
<תרצה רבינוביץ: כאן למשל הבאנו סרטון שגדעון סער מסביר על תעודת הזהות החכמה ואחר כך אנחנו נשאל אותם במשימות, 'צפו במדיה 2 וגבשו דעתכם על תעודת זהות חכמה'.
<תרצה רבינוביץ: אז יש אפשרות להשתמש במדיות ולהעצים ומאוד להרחיב את חוויית הסיור.
עמרם מצנע: זה תשובות פתוחות לשאלות?
<תרצה רבינוביץ: בואו נראה למשל איך זה עובד.
<תרצה רבינוביץ: הם קוראים למשל במידע מתי צריך להציג תעודת זהות והם נשאלים, 'באילו מקרים תתבקש להציג תעודת זהות?
<תרצה רבינוביץ: ' בחירות לכנסת, פתיחת חשבון בנק, בחינות בגרות, כל התשובות נכונות.
עמרם מצנע: פה צריך לבחור.
<תרצה רבינוביץ: לא, זה סוג אחד של שאלות.
<תרצה רבינוביץ: אילו פרטים נמצאים בתעודת הזהות שלנו, זאת שאלה פתוחה, הם יכולים לכתוב את התשובה ולשלוח אותה אלינו.
<תרצה רבינוביץ: אתם רואים את האייקון של המסרטה, 'בחרו שיר ישראלי המתאים ליום של המסע והסריטו אתכם שרים'.
<תרצה רבינוביץ: ברגע שאני אלחץ פה על האייקון של המסרטה, הופ, תיפתח מסרטה והם מסריטים את עצמם עושים את המשימה.
<תרצה רבינוביץ: אני מזכירה לכם שאוטומטית האפליקציה שומרת את כל הקטעים האלה ואחר כך אפשר להשתמש בהם.
<תרצה רבינוביץ: 'הצטלמו כקבוצה בצורה יצירתית', כדי שהם יכירו גם את האופציה של המצלמה, של תמונות סטילס, ואחר כך יש לנו כמובן גם סריקת ברקודים, שזה שוב דבר שאנחנו מפזרים אותו במהלך המסלול.
<תרצה רבינוביץ: הברקודים יכולים להפנות אותם למשימות מסוימות.
<תרצה רבינוביץ: בשוק מחנה יהודה רוב הברקודים יפנו אותם לכל מיני טעימות בכל מיני מקומות וכו'.
<תרצה רבינוביץ: ככה עובדת תחנת 'נא להכיר'.
<תרצה רבינוביץ: אחרי שהם עושים את התחנה הזאת בדרך כלל כבר יודעים להפעיל את האפליקציה.
<תרצה רבינוביץ: סוגריים, תלמידים החל מגיל 5 בערך יודעים להפעיל את המכשירים האלה הרבה יותר טוב מאיתנו, זה רק מין יישור קו כללי לגבי הסיפור, ואז בעצם יוצאים, במקרה הזה של מסע המנורה, למסע ניווט ירושלמי שמתחיל באזור הכותל המערבי ועובר דרך הרובע היהודי ודרך מרכז העיר ודרך שוק מחנה יהודה ודרך 'יד בן צבי' ומגיע בסופו של דבר אל מנורת הכנסת.
עמרם מצנע: מה גודל הקבוצות?
<תרצה רבינוביץ: אנחנו יכולים לקבל מספר מאוד מאוד גדול של אנשים לפעילות כזאת.
<תרצה רבינוביץ: כשמדובר למשל בבני נוער על מסע המנורה היו לנו גם 150 ו-160 ו-170 בני נוער באותו יום.
<תרצה רבינוביץ: הם עובדים במסגרת של כיתה, שזה בערך 30 פלוס מינוס ובתוך הכיתה הם מתחלקים לתת יחידות, לתת קבוצות, כשכל קבוצה של בערך 4-5 מקבלת מכשיר ועובדת עם המכשיר.
עמרם מצנע: והולכת עצמאית על המסלול?
<תרצה רבינוביץ: הולכת עצמאית לגמרי על המסלול שלה.
<תרצה רבינוביץ: במסלול כל כך ארוך כמו מסע המנורה אנחנו חילקנו את זה ככה שיש מקטעים מסוימים שהם מקטעים עצמאיים לחלוטין, שממש התלמידים מנווטים לבדם, למשל באזור כמו הרובע היהודי הם מנווטים לבד, שוב, כי אין לנו כבישים ואין לנו בעיות כאלה, באזור השוק הם מנווטים לבד, ויש אזורים שבהם מגיעים ממקום למקום אז המדריך מלווה את הקבוצה ומגיע איתה ביחד ממקום למקום.
<תרצה רבינוביץ: מלבד המשימות שקשורות למקומות ספציפיים תוכלו לראות שיש לנו משימות דרך.
<תרצה רבינוביץ: כאן במקרה בתחנה הזאת, משימות שעושים לאורך כל הדרך, למשל מצטלמים עם ישראלים.
<תרצה רבינוביץ: 'לאורך המסע הצטלמו עם תעודות הזהות של 5 אזרחים ישראלים', או למשל 'להיות ישראלי בשבילי זה', 'הסריטו 5 ישראלים שונים שמביעים את דעתם מה זה להיות ישראלי'.
<תרצה רבינוביץ: תחשבו מה זה עושה לתלמידים ככה בכיתה י' שבדרך כלל רגילים באמת במסע זהות או בטיולים אחרים להיות די פסיביים, זאת אומרת הם שומעים כל הזמן כל מיני דברים, לפעמים יש אולי גם מעגלי דיון, אבל כאן אנחנו שולחים אותם ממש לתוך הרחוב הישראלי, ליצור קשר בלתי אמצעי עם אזרחי מדינת ישראל באשר הם.
<תרצה רבינוביץ: גם העניין חווייתי ונחמד, כמו להצטלם עם תעודת הזהות, אבל גם לשמוע מאנשים שגילם אולי שונה משלהם והניסיון שלהם שונה, מה זה מבחינתם להיות ישראלי, או למשל מה זה מבחינתם הישג ישראלי משמעותי.
<תרצה רבינוביץ: תחשבו על יום כזה, של 7-8 שעות שבו הם הולכים ואוספים במהלך הדרך את המפגשים השונים האלה ושומעים ככה מה זה להיות ישראלי, התשובות שהם שומעים הן תשובות באמת מאוד מאוד מעניינות, וזה דבר שלא קורה בהדרכה רגילה.
<תרצה רבינוביץ: בהדרכה רגילה אתה לא משחרר את החבל כדי שהתלמידים שלך, או החיילים, או לא משנה מי, יעברו חוויה עצמאית משל עצמם.
<תרצה רבינוביץ: הרעיון באמת באפליקציה הזאת זה אתה אוסף את החוויות, אתה כשותף בקבוצה אחראי על מה שיהיה.
<תרצה רבינוביץ: ככל שאתה תהיה יותר אקטיבי, יותר תחתור למגע, כך הסיור שלך יהיה יותר מעניין ויותר חווייתי ויותר משמעותי.
<תרצה רבינוביץ: זה למשל לגבי מסע המנורה.
<תרצה רבינוביץ: כמו שאתם רואים, הוא מסע ניווט באמת מאוד מאוד ארוך.
עמרם מצנע: מה היקף ההשתתפות עד היום בתהליך הזה?
עמרם מצנע: כי הדבר יחסית חדש, אני מניח.
<דליה פניג: קודם כל זה מקסים, פשוט מקסים.
<דליה פניג: אני מתמוגגת.
עמרם מצנע: כן, זה נראה מדהים.
<תרצה רבינוביץ: תודה, תודה רבה.
<תרצה רבינוביץ: אנחנו היום בסך הכול עובדים על האפליקציה הזאת שנתיים, כשאפשר לומר שהשנה הראשונה הייתה ממש שנה של פיילוטים, ניסינו כל מיני דברים, עשינו המון עבודות של ללמוד את הסיפור ובשנה האחרונה יצאנו עם זה.
<תרצה רבינוביץ: אני חושבת שעברו היום את האפליקציה, אני לא אטעה אם אני אגיד, סדר גודל של משהו כמו 3,000 או 3,500 איש, כאשר מדובר בתלמידים בגילאים שונים, מדובר במשפחות, מדובר בחיילים.
<תרצה רבינוביץ: ממש בחודש הקרוב גם נקבל קבוצות של פו"ם שיעשו סיור מנהיגות עם הכלי, קבוצות של הנהלת השב"ס וקבוצות רבות מאוד של חיילים בדרגים שונים, קצינים ונגדים.
עמרם מצנע: זאת אומרת יכולה לבוא משפחה, לקבל פה תדריך ובאופן עצמאי - - -
<תרצה רבינוביץ: כן.
<תרצה רבינוביץ: יכולה לבוא משפחה, לקבל פה תדריך, לצאת לשטח, לחזור בחזרה, לראות את הסרטון שנוצר לה.
<תרצה רבינוביץ: יש כאן בחודשים האחרונים תנועה כזאת של משפחות שלוקחות את הסיפור הזה כחגיגת בר מצווה או בת מצווה משמעותית.
<תרצה רבינוביץ: תראו למשל את יעל וה'נשים שעשו את רחביה'.
<תרצה רבינוביץ: זאת יעל, נעים מאוד, יעל החליטה שהיא רוצה לעשות סיור בת מצווה בעקבות נשים ברחביה.
<תרצה רבינוביץ: אתם רואים שיש כאן את הסיור נשים ברחביה, שכולל את בית החלוצות, עם רחל ינאית והאדריכלית הראשונה ג'ניה אברבוך, ואת אני לנדאו שייסדה את מוסדות אוולינה, תערוכה שנמצאת היום אצלנו בבית הספר למטה, צריף הנשיא וכו' וכו', גולדי יוסף ודב יוסף, וכאן אנחנו מדברים על שנות הצנע ובעיקר על עקרת הבית והתמודדותה עם שנות הצנע.
<תרצה רבינוביץ: כאן למשל יש להם משימה מקסימה, בעיניי, 'התקשרו לסבתא ושאלו אותה איך הסתדרה בתקופת הצנע'.
<תרצה רבינוביץ: באמצע סיור אתה מעלה את סבתא שלך על הקו ושואל אותה 'סבתא, אני פה - - - '.
<קריאה: אתם חייבים לתת לזה פרסום יותר גדול.
<תרצה רבינוביץ: בגימנסיה העברית אנחנו מדברים על בוגרות הגימנסיה, במוסדות הלאומיים התמקדנו ככה יותר על גולדה מאיר ואנחנו מראיינים פה את הציבור.
<תרצה רבינוביץ: כל מיני דברים, מתי נאמה מהמרפסת, על השליחות שלה לברית המועצות, על השטח.
<תרצה רבינוביץ: בואו נדבר, לדוגמה, על יעל הנחמדה.
<תרצה רבינוביץ: אז יעל הנחמדה, מעבר לזה שהיא לומדת על נשים ברחביה, יש לה גם כל מיני הפתעות באמצע, להפתיע את יעל, הם צריכים להשיג לה כל מיני ברכות מעוברים ושבים שמברכים אותה, אבל חוץ מזה יעל גם בחרה להדריך תחנה אחת ברחביה ואת התחנה הזאת היא בחרה להדריך בבית שבה המשפחה שלה גרה, בשד' בן מימון.
<תרצה רבינוביץ: אז יש כאן תחנה כזאת, שהיא הסיפור המשפחתי שלנו ברחביה, שזו תחנה שהיא לחלוטין תחנה אישית פרטית שנבנתה בשביל הגברת הזאת.
<תרצה רבינוביץ: אותו דבר לגבי כל מיני בר מצוות, בת מצוות וימי הולדת שאנחנו חוגגים באמצעות האפליקציה.
<תרצה רבינוביץ: זו גם דרך לחוות משהו תכני, מאוד מאוד חווייתי, שהוא גם חוויה בין דורית, כי כל המשפחה יוצאת ביחד, הילדים הקטנים מקבלים פה תפקיד, כי הם מבינים במכשירים יותר מסבא וסבתא ואז יש להם יותר נוכחות, לסבא וסבתא יש את הסיפורים שלהם על ההיסטוריה ועל השכונה והשילוב הזה ביחד הוא שילוב באמת מקסים.
<תרצה רבינוביץ: אז גם אנחנו הולכים פה על מסות שהם סיורים חינוכיים שמעבירים רעיון, כמו הסיור בעקבות מסע המנורה, או יש לנו גם סיור בעקבות מגילת העצמאות, שנקרא 'מגלים את המגילה' והוא עוקב אחרי קטעים שונים של מגילת העצמאות שאפשר ככה לתת להם ביטוי בירושלים.
<תרצה רבינוביץ: ויש גם דברים הרבה יותר כיפיים, כמו, כמו שאמרתי, סיורי המשפחות האלה, או למשל יש סיורים בשוק, 'אחריי לבסטה'.
<יהודית גידלי: 'צופן קרית הלאום'.
<תרצה רבינוביץ: 'צופן קרית הלאום' זה סיור מקסים שעובד על איך תכננו את קרית הלאום, ממה היא מתוכננת, איך קרית הלאום ככרטיס הביקור של מדינת ישראל מביאה לידי ביטוי כל מיני ערכים ורעיונות.
<תרצה רבינוביץ: כאן, למשל, בסיור כמו שוק כמובן שהתוכן הוא הרבה יותר קצר, יש הרבה מאוד חוויה, אנחנו מכוונים כאן בסיורים מסוימים לנושא של כור היתוך, סיפורי עלייה וקליטה, מעורבות חברתית בשוק.
<תרצה רבינוביץ: יש כאן תחנה, למשל, שהם מתוודעים דרך המדיה, הם יכולים לראות כאן סרטון, שעוסק ביוזמת ההתנדבות המקסימה שקוראים לה 'גברת עם סלים', שבה בני נוער עוזרים לנשים ומבוגרים אחרים בימי חמישי ושישי לסחוב את הסלים הכבדים שלהם הביתה.
<תרצה רבינוביץ: אז נותנים להם פה רעיון לאיזה שהיא יוזמה ואחר כך שואלים אותם, 'מה היוזמה שלכם בעקבות מה שראיתם?
<תרצה רבינוביץ: ', 'צלמו מודעה או שלט המעבירים מסר חברתי', 'מה חושבים העוברים והשבים על החדשנות בשוק?' או כל מיני דברים כאלה, שבאמצעותם אנחנו יכולים להכיר להם גם יוזמות בשוק, יוזמות של מנהיגות, של מעורבות חברתית, של קליטת עלייה.
<תרצה רבינוביץ: כל הדברים האלה עטופים בהרבה מאוד כיף וחוויה וטעימות וגלידה וממתקים ומפגש השייך ועוזיאלי שעושה לכם טיפול פנים וכל הדברים האלה כמובן אחר כך מוסרטים ועולים למעלה.
<קריאה: איך זה עובד פיזית?
<קריאה: כל אחד במכשיר שלו?
<תרצה רבינוביץ: זה יכול לעבוד בשתי דרכים.
<תרצה רבינוביץ: זה יכול לעבוד כשכל אחד יכול להוריד למכשיר שלו את האפליקציה ולהתחלק לקבוצות קטנות של 2-3 אנשים סביב מכשיר קטן, אייפון או מכשיר אחר, וזה יכול לעבוד בדרך שבה קבוצה מבקשת מאיתנו לספק את המכשירים.
<תרצה רבינוביץ: לנו יש הסכמים עם כל מיני חברות השכרה שמשכירות אייפדים, אנחנו יכולים להגיע לימים שבהם אנחנו מפעילים בשטח 30 ו-40 אייפדים אפילו.
<תרצה רבינוביץ: חבר'ה מקבלים את המכשיר, בדרך כלל אני אומרת מהתחושה שלי, כשעובדים עם בני נוער כדאי מאוד לספק את המכשירים, ולמה?
<תרצה רבינוביץ: מכיוון שאנחנו לא כל כך רוצים לסמוך על המכשירים שלהם, גם כי כשכל אחד מוציא את המכשיר שלו נוצר מעין סוג של פער חברתי כזה של למי יש ולמי אין, גם כשאתה עובד עם מכשיר שלך אישי, אז 'אמא לא מרשה לי', 'אמא לא מוכנה שאני אתן את המכשיר למישהו אחר' ואין לו תמיד חיבור לאינטרנט וצריך פה חיבור והבטרייה התבזבזה כי הוא היה בפייסבוק עד שהוא הגיע לפה.
<תרצה רבינוביץ: אז כל הדברים האלה, אנחנו מעדיפים בדרך כלל כשמדובר בבני נוער לספק להם את המכשירים שלנו, אם כי זה לא חובה.
<תרצה רבינוביץ: זאת אומרת אנחנו יכולים לתת מפרט מאוד מדויק לקבוצה, עם איזה מכשיר צריך להגיע ומה צריך להיות בו, ברגע שהמכשיר הוא מתאים אפשר ללכת על כל מכשיר.
<יעקב יניב: צריך רק להגיד, מה שאמרתי קודם, אנחנו עובדים מגיל הגן ועד גיל 90, התכוונתי שנות ה-90, זה בדיוק זה, זה עובד לאורך, אני לא אגיד גיל הגן, אבל שמעתם מאיזה גיל.
<יעקב יניב: אני רק אוסיף ואומר ששמעתי מלא מעט קצינים בצה"ל, למשל מפקד בה"ד 1 שאמר, 'הבעיה שלי עם הנוער שמגיע אליי היום, שהם לא מסוגלים לקחת שני ניירות, לקרוא ולחבר, לעשות אינטגרציה בין ניירות', והוא התלהב התלהבות עצומה מהדבר הזה, כי זה נותן לו בדיוק תשובה למה שאין לו שם והוא אמר ועשה.
<יעקב יניב: כל הצוותים שלו הגיעו לכאן, צוותי הפיקוד שבבה"ד 1, לא החניכים, שזו האחריות של חיל חינוך, הוא שלח אותם לפה לעבור את ההכשרות שלנו על מנהיגות וכל מה שקשור בזה.
<יעקב יניב: תרצה, אני רק רוצה לשאול אותך, מילה, בלי להדגים, בלי שום דבר, רק להסביר את העיקרון של 'איש העם', את יכולה?
<יעקב יניב: בעל פה אפילו, דקה?
<יעקב יניב: בלי להראות, כי חבל על ה - - -
<תרצה רבינוביץ: יש לנו אפליקציה נוספת שפותחה כאן, בצוות הפיתוח של בית הספר ללימודי ירושלים, היא נקראת 'יצחק בן צבי – איש העם'.
<תרצה רבינוביץ: האפליקציה הזאת היא שונה לחלוטין, היא אפליקציה שלא יוצאת דווקא לסיור בשטח.
<תרצה רבינוביץ: במסגרת האפליקציה הזאת חשבנו, שוב, על פעילות חווייתית שתעזור לנוער, לחיילים, להכיר את דמותו של יצחק בן צבי.
<תרצה רבינוביץ: בסופו של דבר מה שמוגש לתלמידים זה סרט אילם על יצחק בן צבי, שמורכב מכל מיני קטעי וידיאו וסרטים שאנחנו אספנו.
<תרצה רבינוביץ: באמצעות קבצי קול, תמונות, קטעי מקורות שכולם נמצאים באפליקציה, התלמידים מתוודעים לדמותו של יצחק בן צבי ובסופו של דבר הם צריכים לכתוב את הקריינות שלהם לסרט האילם שהם קיבלו.
<תרצה רבינוביץ: קשה לי קצת להדגים את זה כאן, אבל אתם יכולים להבין שבוודאי, שוב, כל כיתה וכיתה שתעשה את הפעילות הזאת תכתוב קריינות שונה לחלוטין, שנובעת מההבנה שלה את המקורות שהם קיבלו, אינטרפרטציה שלהם, מאיפה שהם באו, ואז בתום הפעילות אנחנו מקרינים להם את הסרט שהוא יחיד במינו וחד פעמי, הסרט שהם כתבו על החיים של יצחק בן צבי.
<יעקב יניב: צריך רק להסביר שיצחק בן צבי משמש טריגר לדבר על מנהיגות מסוג אחר, על ערכים, צניעות, מדען, אדם שהוא גם מדען, גם מנהיג וגם אדם.
<יעקב יניב: זאת אומרת אנחנו ממריאים עוד דרגה אחת, הדמות שלו משמשת פלטפורמה ולהתקדם עם זה למקומות אחרים.
<מרדכי פינס: עד כמה זה מסובך לקחת נגיד את האפליקציה הזאת, ואם דיברנו קודם על ירוחם, להשתמש בזה בירוחם.
<תרצה רבינוביץ: קלי קלות.
<תרצה רבינוביץ: אני לא מכירה את ירוחם, אבל אם אני אשב עם מישהו שמכיר את ירוחם והוא יגיד לי 'תקשיבי - - -
<יהודית גידלי: יש לך הזדמנות בלתי חוזרת.
<תרצה רבינוביץ: 'אנחנו רוצים להכיר את ירוחם, אלה עשר הנקודות החשובות בירוחם', אנחנו נמקם אותם על המפה, אנחנו נבדוק איזה מידע אפשר לתת על כל תחנה, אילו מדיות או סרטונים או תמונות אפשר להעמיק על כל תחנה ואיזה משימות כיפיות אפשר לעשות על כל תחנה.
<תרצה רבינוביץ: תוך בערך, לדעתי, לא הרבה שעות של עבודה יהיה לנו סיור אייפונים בירוחם.
<תרצה רבינוביץ: אנחנו השנה נכנסנו לתכנית דרך עיריית ירושלים, דרך מנח"י, שנקראת 'מובילים לשכונה'.
<תרצה רבינוביץ: התכנית הזאת עובדת בבתי ספר יסודיים בירושלים כאשר היא דו שנתית.
<תרצה רבינוביץ: בכיתה ד' הם לומדים להכיר את השכונה, חמישה סיור עומק להכיר את השכונה שלהם ובכיתה ה' הם עושים, לא פחות ולא יותר מאשר קורס הדרכה מקצועי של 'יד בן צבי' שלאחריו הם מסוגלים להדריך ברמה טובה למדי את התלמידים בבית הספר, את ההורים שלהם וכו'.
<תרצה רבינוביץ: לדוגמה, אני יכולה תיכף להראות לכם, אנחנו עשינו סיור אייפונים שנקרא 'התחדשות עירונית בגוננים' והוא כולו בקטמונים.
<תרצה רבינוביץ: מי היה חושב שאנחנו נמצא בקטמונים בירושלים 10 או 15 תחנות שיהיו מעניינות ומשמעותיות?
<יהודית גידלי: דווקא יש שם גינה קהילתית.
<תרצה רבינוביץ: גינה קהילתית, יש בתי כנסת עם סיפורים של מקימי השכונה, בקיצור יש שם המון המון דברים.
<תרצה רבינוביץ: קטמונים, ירוחם, אין לנו בעיה.
<דליה פניג: יש פרויקט שנקרא 'מסלולרי' שהוא הפוך, שתלמידים בעצם מכינים את הערכים.
<דליה פניג: אתה נמצא במקום, אז האייפון יכול לקרוא איפה אתה נמצא וכשאתה לוחץ על האפליקציה אתה מקבל הדרכה קולית שמי שבעצם כתב אותה זה תלמיד.
<דליה פניג: עשינו את זה כשעוד הייתי מפמ"רית, שזו הייתה משימה שתלמידים הכינו את האזור שלהם, כל אחד את התחנות באזור שלו, והם היו צריכים לכתוב את הערכים.
<דליה פניג: לכתוב זו מיומנות מאוד גבוהה, לזקק ולקצר ולתמצת.
עמרם מצנע: עד כמה יש מודעות בבתי הספר, לצורך העניין התיכוניים בארץ, להזדמנות כזאת?
<יעקב יניב: לא מספיק.
עמרם מצנע: כי חלק מהבעיה זה השיווק.