GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פנינה תמנו: אני מאוד מקווה שתהיה לי הזכות להגיע לוועדת החינוך כדי לשים כמה שיותר שלייקעסים בהגנה על הילדים שלנו ועל שלומם כי לצערי בכל מה שקשור לפגיעות מיניות, כולנו מכירים את הדוחות שצועקים לשמים.
<יצחק קדמן: אני אהיה מאוד קצר כי אני חושב שחברת הכנסת פנינה תמנו-שטה אמרה כבר את הכול.
<יצחק קדמן: האמת היא שמעבר לכל הדברים, לנו העניין הזה נותן אות מאוד חשובה שאסור להתייאש.
<יצחק קדמן: ראשיתה של הצעת החוק היא בכנסת ה-15 ואנחנו נמצאים בכנסת ה-19.
<יצחק קדמן: העניין התגלגל במספר כנסות ומשום מה כל פעם, לפני שזה עמד לעבור, או שהכנסת התפזרה או שהיו כל מיני סיבות אחרות.
<יצחק קדמן: זכתה חברת הכנסת פנינה תמנו-שטה יחד עם אחרים שעכשיו כנראה בשלה השעה.
פנינה תמנו: או שחברת הכנסת מוכשרת פוליטית.
עמרם מצנע: אנחנו מסכימים.
<יצחק קדמן: בעניין הזה יש הסכמה.
<יצחק קדמן: מהשיחות שקיימתי הבנתי שהממשלה תומכת בהצעת החוק שהיא מאוד חשובה ולמעשה באה, כמו שנאמר כבר, לסגור לקונה.
<יצחק קדמן: אנחנו נתקלנו בזה שוב ושוב, במורים שאילו היו עובדי מדינה, היה מסלול מאוד ברור כיצד לטפל בהם, באמצעות השעיה, באמצעות הארכת ההשעיה על ידי נציב שירות המדינה.
<יצחק קדמן: יש כללים מאוד מסודרים שמבטיחים שגם אם מישהו עומדת לו חזקת החפות אבל הוא חשוד במעשה מאוד חמור, ניתן בינתיים להשעות אותו.
<יצחק קדמן: אם משלמים לו שכר מלא או חלקית, זה כבר לא ענייננו.
<יצחק קדמן: לפחות מפרידים בין החשוד בתקיפה לבין המותקף.
<יצחק קדמן: היו מקרים בהם פנו אלינו אפילו מנהלי בתי ספר ואמרו שקרה כאן משהו נורא, אבל הם לא יכולים לעשות שום דבר עם המורה הזה אלא אם היה עובד מדינה, כי אז הם היו פונים למנכ"ל.
עמרם מצנע: אני מבין שהחוק עוסק בעובדי חינוך שהם לא מורים.
פנינה תמנו: עובדי חינוך קבלן, אבל עכשיו שיניתם.
<יצחק קדמן: עובדי חינוך שאינם עובדי מדינה ועובדים אחרים במערכת החינוך.
עמרם מצנע: זאת אומרת, יכול להיות שרת.
פנינה תמנו: יכול להיות גם מורה.
שמעון אוחיון: עובד רשות מקומית.
<יצחק קדמן: זה יכול להיות מורה, זה יכול להיות מורה קבלן, זה יכול להיות כל אדם במערכת.
עמרם מצנע: אם ברשות המקומית רוצים היום להשעות את השרת, יכולים.
<יצחק קדמן: בעייתי.
פנינה תמנו: בעייתי מבחינת דיני עבודה.
<יצחק קדמן: יש בית דין למשמעת בשלטון המקומי.
<יצחק קדמן: אני חושב שנמצא כאן נציג השלטון המקומי.
עמרם מצנע: אני אומר לך כנציג לא פורמלי של השלטון המקומי שכאשר שרת לצורך העניין, מוגש נגדו כתב אישום, נגד כל עובד עירייה - - -
<יהודית אייזנר: אבל לפני כתב האישום.
פנינה תמנו: כתב אישום.
פנינה תמנו: אנחנו הלכנו באמת באופן מידתי, אחרי הגשת כתב אישום.
עמרם מצנע: כאן מדובר על הגשת כתב אישום.
עמרם מצנע: הרשות יכולה וכאן באים לחייב אותה.
פנינה תמנו: נכון, בגלל שהרבה היו חוששים.
פנינה תמנו: זה בדיוק המקום.
עמרם מצנע: זאת אומרת, הוא יכול גם היום.
עמרם מצנע: כאן מחייבים אותו.
<יצחק קדמן: היו ראשי רשויות שאמרו שאצלן איש כזה לא ימשיך להיות.
עמרם מצנע: אני זוכר מקרים כאלה.
<יצחק קדמן: אבל היו ראשי רשויות מקומיות אחרות שלא עשו זאת.
פנינה תמנו: היום זה גם ברור יותר שיש להם אסמכתה חוקית.
עמרם מצנע: גם עובדי חינוך שהם לא סגל ההוראה וגם סגל הוראה שהם לא עובדי מדינה.
עמרם מצנע: כאן בעצם חלה חובה להשעות אותם.
פנינה תמנו: אני יכולה ללכת?
פנינה תמנו: אני סומכת עליך.
פנינה תמנו: אני רק אומר, בהמשך למה שאתה אמרת והערת, שאני חושבת שבסוף, כשרואים אסמכתה חוקית, אין חשש לרשות מקומית לבוא ולעשות את זה כי היא מבינה שיש לה עיגון בחוק.
פנינה תמנו: הדבר השני, זה גם מצמצם את הפתח לוויכוחים על פי דיני העבודה ונותן מבחינה מוסרית גיבוי.
פנינה תמנו: אני חושבת שזה דבר מאוד מאוד חשוב.
פנינה תמנו: תודה רבה לכם גם על ההתחשבות שלך אדוני היושב ראש בכך שיש לי דיון מאוד חשוב.
פנינה תמנו: אני כמובן סומכת עליכם.
עמרם מצנע: אנחנו נדאג לך.
עמרם מצנע: אתה חבר קבוע בוועדה?
יואב בן צור: במקום נהרי.
עמרם מצנע: אנחנו קודם כל מברכים אותך.
עמרם מצנע: פעם ראשונה שלך בוועדה שלנו.
עמרם מצנע: להערתה של יהודית אייזנר.
עמרם מצנע: אנחנו עוסקים בכאלה שהוגש נגדם כתב אישום ולא באלה שהם תחת חקירה כי פה יש בעיה כי זה יכול לקחת חודשים.
<יצחק קדמן: אני מודה שזה היה מוצא של פשרה מפני שהיה חשש שהועלה גם על ידי הסתדרות המורים שמחר מישהו מכל מיני סיבות יעליל על מישהו, יפיץ על מישהו שמועה וכבר יחייבו להשעות אותו.
<יצחק קדמן: לכן בוא נחכה שתהיה מסננת.
<יצחק קדמן: המסננת של כתב אישום היא מסננת שאומרת שזה עבר את המשטרה שהמליצה להעמיד לדין, זה עבר את הפרקליטות שבחנה שיש ראיות לכאורה וכדומה ואחרי מסננת כזאת אפשר להיות רגועים.
עמרם מצנע: בעיה, אבל בסדר.
<יצחק קדמן: אם אתה לוקח את זה לצד השני, יש מקומות שלוקח הרבה מאוד זמן עד שהפרקליטות מחליטה והשאלה היא מה עושים בינתיים.
<יצחק קדמן: אבל אני אומר במפורש שזאת הייתה פשרה כדי לאפשר את העברת החוק הזה ואחרי מסננת כזאת אפשר להיות רגועים שזאת לא עלילת דברים או משהו כזה.
עמרם מצנע: רוצים להגיב?
<לירן שפיגל: משרד החינוך תומך בהצעת החוק.
<לירן שפיגל: יש לנו הערות לנוסח אבל בעיקרון אם עד עכשיו ניתן היה להפעיל את הסמכות הזאת בדרך של פרשנות של החוק, בנקיטה של אמצעי שהוא חמור פחות מדרישה לפיטורים, אז היום זה יהיה ברור וכתוב בספר החוקים.
שמעון אוחיון: השלטון המקומי, אתם הבעתם את דעתכם?
<דן בן חיים: אנחנו בעד.
יעקב פרי: גם לנו יש כמה הערות לנוסח.
יעקב פרי: אני לא יודע באיזה שלב אתם רוצים לשמוע אותן.
עמרם מצנע: לא בשלב הזה.
<מירב ישראלי: אם זה משהו פשוט, אפשר להכניס.
יעקב פרי: אלה לא יהיו ענייני נוסח בלבד אלא לגבי האופן בו הדברים כתובים שאנחנו חושבים שצריך לשנות.
עמרם מצנע: אבל בעיקרון אתם תומכים.
עמרם מצנע: אולי כפי שמירב מייעצת, תאמר את הדברים לפרוטוקול כדי שלא יאמרו אחר כך נושא חדש.
יעקב פרי: אני מבין שלא קוראים היום.
<מירב ישראלי: קוראים.
עמרם מצנע: אנחנו נקרא אבל אנחנו לא הולכים לעבור משפט משפט.
יעקב פרי: כאמור, גם אנחנו סבורים שהחוק הזה, יש בו כדי ליצור בהירות שהיא טובה למרות שכבר בנוסח הקיים יש עילה של השפעה מזיקה לתלמידים ואפשר היה לתלות את זה שם, אבל טוב לומר את הדברים מפורשות.
יעקב פרי: יחד עם זאת, בגלל שמדובר במשהו שאמנם דוקטור קדמן אמר שכבר יש כמה מסננות, בכל זאת מדובר כאן על פגיעה שיכולה להיות חמורה מקום שבו כתב אישום שהוגש בסופו של דבר ייגמר בלא כלום ודברים כאלה קורים כל הזמן.
יעקב פרי: לכן אנחנו חושבים שצריך לנסות ולצמצם עד כמה שניתן.
יעקב פרי: אם יש למשל עובדי שירות שלא באים במגע ישיר עם תלמידים, למשל צוותים שעובדים במוסד אבל אף פעם לא פוגשים תלמידים, נניח עובדים אחר הצהרים.
יעקב פרי: ככל שיש דברים כאלה.
עמרם מצנע: כשאתה אומר את הדברים האלה, תחשוב על עצמך גם כאבא.
עמרם מצנע: חצר בית ספר או חצר מוסד חינוכי, לא משנה לצורך מה הוא בא.
עמרם מצנע: הוא חצר.
יעקב פרי: זאת אמירה אחת.
<יהודית אייזנר: בחופש הגדול אין תלמידים.
<יהודית אייזנר: אם הם עובדים רק בחופש הגדול, אין בעיה.
יעקב פרי: אם אלה צוותי בינוי למשל או דברים מהסוג הזה.
שמעון אוחיון: אתה יורד מזה?
עמרם מצנע: כרגע זה לא חשוב.
יעקב פרי: הערה נוספת נוגעת לעניין הזכות לעיין במרשם הפלילי.
יעקב פרי: כרגע על עובדי שירות, החוק בכלל לא מעניק סמכות כזאת לעומת עובדי הראה ולכן אנחנו יוצאים מתוך מצב שהוא קצת אבסורדי, אם לא נתקן את החוק גם בעניין הזה כי מנהל שבא להגיש רשימה של עובדי שירות לפי סעיף 21 למשרד, הוא אמור לעשות את זה אחת לכל שנה בשנה והמנהל הכללי של משרד החינוך, אין לו בכלל סמכות לעיין במרשם הפלילי בכניסה להעסקה.
יעקב פרי: יוצא שאנחנו לא יודעים אם יש מרשם פלילי על העובדים הללו או לא.
<מירב ישראלי: זה לא קשור להצעת החוק הזאת.
יעקב פרי: כאן אנחנו יוצאים מתוך הנחה הוא יהיה מסוגל לדעת אם מוגש נגדו כתב אישום.
יעקב פרי: צריך פשוט להעניק לו סמכות לעיין במרשם הפלילי, גם לגבי עובדי שירות.
יעקב פרי: דבר אחרון נוגע למנגנון ערר שכמובן צריך להכניס כאן כי זאת כאמור החלטה מינהלית בעלת משקל.
יעקב פרי: אלה ההערות שלנו.
<דן בן חיים: קודם כל, בעיקרון אנחנו בוודאי תומכים בחוק הזה.
<דן בן חיים: אני רק חושב, כפי שגם נאמר כאן, שצריך ליצור את הזיקה בין החוק הזה לבין חוק המשמעת של עובדי הרשויות המקומיות כי לכאורה הסמכות להשעות עובד שירות כפי שהוא נקרא כאן, שהוא עובד הרשות המקומית, היא בידי ראש הרשות, בין הדין למשמעת.
יעקב פרי: לא כל העובדים הם עובדי הרשות המקומית.
<מירב ישראלי: זה אמור לחול על אלה שהם לא עובדי הרשויות המקומיות כי ברירת המחדל תהיה שאם הוא עובד רשות מקומית, חוק הרשות המקומית (משמעת) חל עליו.
<דן בן חיים: זה לא מוגדר כאן, כי כתוב עובד שירות שזה לכאורה אותו שרת.
עמרם מצנע: היום ראש הרשות רשאי.
עמרם מצנע: כאן הולכים לחייב אותו.
<דן בן חיים: כאן כתוב שהמנהל הכללי של משרד החינוך ידרוש ממנו.
<דן בן חיים: ראשית, אין לו סמכות כלפיו וצריך לחבר את שני האורגנים האלה כדי ליצור את הזיקה.
<מירב ישראלי: חוק הרשויות המקומיות (משמעת) אם הבנו אותו נכון, מחיל את ההוראות.
<דן בן חיים: חוק שירות המדינה (משמעת) לעניין השעיה של מי שהוגש נגדו כתב אישום.
<דן בן חיים: אבל כפי שאמר היושב ראש, זאת לא חובה אלא זה לשיקול דעת.
<מירב ישראלי: בחוק שירות המדינה (משמעת), זאת חובה להשעות.
<מירב ישראלי: כתוב "ישעה".
<דן בן חיים: תלוי על איזה סוג של עבירה.
עמרם מצנע: עבירות מין.
<מירב ישראלי: אנחנו מדברים על העבירות הספציפיות האלה.
<מירב ישראלי: החוק בהקשר הזה, למעשה הוא מועתק מחוק שירות המדינה (משמעת).
עמרם מצנע: עבירות מין או עבירות אלימות קשה נגד קטין.
שמעון אוחיון: מי ייכלל עכשיו?
שמעון אוחיון: מה התוספות?
שמעון אוחיון: מה המשמעות של התוספת?
<מירב ישראלי: יש שני חוקים שלמעשה יש בהם הוראות מאוד מאוד דומות.
<מירב ישראלי: זה מועתק בשינויים המחויבים מחוק שירות המדינה (משמעת) שחל על עובדי מדינה בהקשר הזה של עבירות מין.
<מירב ישראלי: בנוסף, חוק הרשויות המקומיות (משמעת) בעצם מאמץ את ההוראות מחוק שירות המדינה (משמעת) גם על עובדי רשות מקומית בשינויים המחויבים.
<מירב ישראלי: שוב, הוא נותן סמכות לראש הרשות המקומית וכולי.
<מירב ישראלי: אבל בעיקרון ההסדר כבר קיים.
<מירב ישראלי: ההסדר שאנחנו מבקשים לאמץ כאן כבר קיים לגבי עובדי מדינה ולגבי עובדי רשות מקומית.
<מירב ישראלי: זה בא בעצם להשלים את החסר לגבי עובדים שהם במערכת החינוך והם לא עובדי מדינה ולא עובדי רשות מקומית.
<מירב ישראלי: זאת הייתה הכוונה כפי שאנחנו הבנו אותה.
<לירן שפיגל: אם מעירים לפרוטוקול, אני מבקש להעיר כמה הערות.
<לירן שפיגל: דבר ראשון, לגבי סעיף 1 שמדבר על הגשת כתב אישום בחשד לביצוע עבירות שמוזכרות בו בקטין או בחסר ישע עליו הוא אחראי.
<לירן שפיגל: אנחנו חושבים שזה מאוד מצמצם כאן את הסמכות.
<מירב ישראלי: זה מועתק.
<לירן שפיגל: לדוגמה, במקרה שבו עובד הוראה היכה את השכן שלו בצורה חמורה, האם במקרה כזה לא נוכל להפעיל את הסמכות?
<מירב ישראלי: זה לא דבר שקיים בחוק שירות המדינה (משמעת) ובחוק רשויות המקומיות (משמעת).
<לירן שפיגל: אבל חוק הפיקוח הוא חוק רחב יותר.
<קריאה: הוא מציע לשנות.
<מירב ישראלי: אין בעיה.
<מירב ישראלי: בסדר אבל במידה מסוימת זה יהיה יותר רחב לגבי עובד שהוא לא עובד מדינה או עובד רשות מקומית.
<מירב ישראלי: לגבי עובד פרטי.
<מירב ישראלי: זאת שאלה של שוויון ביחס מול עובדים שונים במערכת החינוך.
<יצחק קדמן: משרד החינוך יכול לתקן את זה גם בחוק ההוא.
<מירב ישראלי: בסדר, אבל זה כללי.
<מירב ישראלי: שם זה לא רק על עובדי חינוך.
<מירב ישראלי: זה חוק שחל על כלל עובדי המדינה ועל כלל עובדי הרשויות המקומיות ולא רק על עובדי חינוך או שירות בבתי ספר.
<מירב ישראלי: צריך לשקול את זה.
<מירב ישראלי: זה לא בסמכות משרד החינוך לתקן את זה, לפחות באופן כללי.
עמרם מצנע: אנחנו מתקנים את זה כאן לגבי עובדי חינוך.
<מירב ישראלי: אבל זה לא יחול על עובדי חינוך שהם עובדי מדינה או עובדי רשות מקומית, שהם במערכת החינוך הרשמית.
<מירב ישראלי: זה לא יחול עליהם כי החוק הזה לא חל על בתי ספר רשמיים.
<מירב ישראלי: לכן זה לא יחול עליהם ומה שיחול עליהם, אלה הכללים הרגילים של עובדי מדינה ועובדי רשות מקומית ואז נוצר חוסר שוויון מסוים ביחס מול עובדים כאלה.
<מירב ישראלי: זה משהו שצריך לשקול אותו.
<מירב ישראלי: אי אפשר כלאחר יד להחליט שעל עובדים כאלה אנחנו מרחיבים ועל עובדים אחרים זה חל.
<יצחק קדמן: אי אפשר לעשות תיקון עקיף באמצעות החוק הזה?
<מירב ישראלי: אפשר אבל צריך לשקול האם אפשר בחוק שירות המדינה (משמעת) ורשויות מקומיות (משמעת) לעשות תיקון רק לגבי עובדים בבתי ספר כי אני לא חושבת שעכשיו נציבות שירות המדינה תרצה.
<יצחק קדמן: מוסדות חינוך.
<יצחק קדמן: אנחנו מדברים על מוסדות חינוך.
<מירב ישראלי: זה כבר דבר הרבה יותר נרחב שצריך לשקול אותו.
<לירן שפיגל: דבר נוסף, לסעיף 5.
<לירן שפיגל: סעיף 5 לא מדבר על הגשת כתב אישום אלא מדבר על החלטה אם להעמיד לדין או לא.
<לירן שפיגל: צריך להתאים את זה לנוסח הכללי.
<לירן שפיגל: סעיף 5 אומר ש"הותלה אישור של עובד חינוך, תימשך ההתליה או ההשעיה עד שיחליט המוסמך לכך שלא להעמידו לדין פלילי" ואנחנו כבר מדברים על מצב שבו ההתליה באה בעקבות הגשת כתב אישום.
<מירב ישראלי: זה בעצם ביטול כתב האישום.
<מירב ישראלי: זאת הכוונה.
<מירב ישראלי: אם זה קורה.
<לירן שפיגל: דבר נוסף, לעניין התליה והשעיה.
<לירן שפיגל: מדברים על האפשרות בה המנהל הכללי של משרד החינוך יוכל לקצר את המועד של ההתליה או ההשעיה וקובעים שהוא חייב להתייעץ עם היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו.
<לירן שפיגל: אנחנו לא סבורים שהדרישה הזאת להתייעץ היא הכרחית.
<לירן שפיגל: למנהל הכללי יש סמכות והוא יפעיל אותה ויתייעץ עם מי שהוא צריך ולצורך העניין הזה הוא לא צריך הוראה ספציפית.
עמרם מצנע: אבל אולי כן בהתייעצות עם – צריך למצוא את הניסוח – הבעלות או עם הרשות המקומית כי אחרת עם מי הוא מתייעץ?
עמרם מצנע: עם עצמו.
<לירן שפיגל: מן הסתם כאשר המנהל הכללי יבוא להתייעץ, הוא יבדוק את כל הנתונים לפני שהוא יחליט ואז הוא מתייעץ מן הסתם עם הגורמים המקצועיים במשרד שלו.
<מירב ישראלי: גם זה לקוח מחוק שירות המדינה.
<מירב ישראלי: בוודאי שלגבי שירות המדינה זה רלוונטי.
<לירן שפיגל: במידת הצורך, אם צריך, יפנו לאותו פרקליט שמטפל בהגשה התלונה.
עמרם מצנע: השאלה אם נכניס את זה כאן.
עמרם מצנע: מומלץ תמיד להתייעץ, זה בסדר, אבל השאלה אם נכניס כאן.
עמרם מצנע: בואו נשאיר את זה לקריאה השנייה והשלישית.
<מירב ישראלי: אולי נקריא ואז נחליט מה מתקנים ומה לא בשלב הזה.
עמרם מצנע: אני לא מציע לתקן משהו בשלב הזה.
עמרם מצנע: תקריאי, אלא אם כן יש עוד מישהו שרוצה להתייחס.
עמרם מצנע: תקריאי ברצף.
<מירב ישראלי: הצעת חוק פיקוח על בתי ספר (תיקון - השעיית עובד חינוך או עובד שירות), התשע"ד-2014 תיקון סעיף 18 בחוק פיקוח על בתי ספר, התשכ"ט-1969 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 18 – אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) המנהל הכללי יתלה אישור – זה אישור שהוא נותן לעובד חינוך - לפי סעיף 16 אם הוגש נגד עובד חינוך כתב אישום בחשד לביצוע עבירת מין או עבירת אלימות חמורה בקטין או בחסר ישע אשר עליו הוא אחראי או היה אחראי במסגרת עבודתו, אלא אם כן שוכנע כי קיימים טעמים מיוחדים המצדיקים שלא להתלות את האישור, וכי לא ייגרם נזק לקטין או לחסר ישע שעליו העובד אחראי במסגרת עבודתו.
<מירב ישראלי: החלטה לפי סעיף קטן זה תהיה בכתב.
<מירב ישראלי: בסעיף קטן זה – "אחראי על קטין או חסר ישע" ו"חסר ישע" – כהגדרתם בסעיף 368א לחוק העונשין, התשל"ז-1977 (בסעיף זה – חוק העונשין).
<מירב ישראלי: "עבירת מין או אלימות חמורה" – עבירה לפי סעיפים 203ב, 298, 300, 305, 329, 333, 335, 345, 346, 347, 347א, 348, 351, 368ב, 368ג ו-377 לחוק העונשין".
<מירב ישראלי: זה דומה לעבירות שקיימות בחוקים שציינתי קודם.
<יצחק קדמן: כאשר נגיע להערות ספציפיות, נרצה להכניס כאן גם עבירה לפי סעיף 214ב.
<מירב ישראלי: אני רק אומרת שבעיקרון השאלה אם אנחנו רוצים שההתייחסות תהיה זהה לכל העובדים במערכת החינוך או שדווקא כאן אנחנו מכניסים את זה.
<מירב ישראלי: צריך עוד לשקול לקראת הקריאה השנייה והשלישית.
<מירב ישראלי: בסעיף קטן (ב), בסופו יבוא "או להשעות עובד חינוך שאישורו הותלה כאמור בסעיף קטן (א1)".
<מירב ישראלי: תיקון סעיף 19 בסעיף 19 לחוק העיקרי, אחרי "ולט יבטל" יבוא "או יתלה".
<מירב ישראלי: תיקון סעיף 22 בסעיף 22 לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) המנהל הכללי ידרוש, בכתב, מאת בעל רישיון או מנהל בית ספר כי ישעה עובד שירות אשר הוגש נגדו כתב אישום בגין עבירת מין או עבירת אלימות חמורה בקטין או בחסר ישע, אלא אם כן שוכנע כי קיימים טעמים מיוחדים המצדיקים שלא להשעות את העובד, וכי לא יגרם נזק לקטין או לחסר ישע שעליו העובד אחראי במסגרת עבודתו.
<מירב ישראלי: בסעיף קטן זה, "אחראי על קטין או חסר ישע", "חסר ישע" ו"עבירת מין או אלימות חמורה" – כהגדרתם בסעיף 18".
<מירב ישראלי: ההבדל כאן נובע מכך שעובד חינוך צריך לקבל אישור אינדיבידואלי ממנכ"ל משרד החינוך כדי שתאושר העסקתו.
<מירב ישראלי: לעומת זאת, עובד שירות, מה שנדרש היום בחוק זה שתהיה רשימה שמנהל בית הספר או הבעלות מגישים למנכ"ל משרד החינוך ולכן השוני.
עמרם מצנע: זאת אומרת, באחד זה ישעה.
<מירב ישראלי: ובשני הוא יורה.
עמרם מצנע: זה בעצם ישלול את הרישיון.
<מירב ישראלי: נכון, כי כאן אין אישור אינדיבידואלי.
<מירב ישראלי: תיקון סעיף 23 בסעיף 23 לחוק העיקרי, אחרי "לפטר" יבוא "או להשעות".
<מירב ישראלי: הוספת סעיף 25א אחרי סעיף 25 לחוק העיקרי יבוא: "25א עיון מחדש בהחלטת התליה או השעיה הותלה אישור של עובד חינוך לפי סעיף 18(א1) או הושעה עובד שירות לי סעיף 22(א1) – תימשך ההתליה או ההשעיה עד שיחליט המוסמך לכך שלא להעמידו לדין פלילי, ואם הועמד לדין פלילי – עד למתן פסק הדין הסופי באותם הליכים.
<מירב ישראלי: ואולם רשאי המנהל הכללי להורות על הפסקת ההתליה או ההשעיה במועד מוקדם יותר.
<מירב ישראלי: כאן רשמתי לפני את ההערה של משרד החינוך.
שמעון אוחיון: שהיא?
עמרם מצנע: רק מי שהוגש נגדו כתב אישום.
<מירב ישראלי: ביטול כתב אישום.
שמעון אוחיון: זה משמעותי.
<מירב ישראלי: למעשה זאת הכוונה.
<מירב ישראלי: זאת אומרת, בסופו של דבר ההליך לא התקיים.
<מירב ישראלי: בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), רשאי עובד חינוך שאישורו הותלה או עובד שירות שהושעה, לפנות למנהל הכללי בבקשה שיורה על הפסקת ההתליה או ההשעיה.
<מירב ישראלי: פנה עובד כאמור בתום שישה חודשים מיום מתן החלטת ההתליה או ההשעיה, ישקול המנהל הכללי – כרגע זה בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו, וגם כאן רשמנו את הערת משרד החינוך –
עמרם מצנע: גם את ההערה שלי שכדאי שתהיה התייעצות עם בעל הרישיון או עם מנהל בית הספר.
<מירב ישראלי: את האפשרות להפסיק את ההתליה או ההשעיה באותו מועד.
<מירב ישראלי: החליט המנהל הכללי שלא להפסיק א ההתליה או ההשעיה במועד כאמור, ישקול מחדש, בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו, אחת לתשעה חודשים, החל במועד ההחלטה לפי סעיף קטן זה, את האפשרות להפסיק את ההתליה או ההשעיה".
<מירב ישראלי: רשמנו גם את ההערה של משרד המשפטים לגבי ועדת הערר.
<מירב ישראלי: יש לנו הודעה ממשרד האוצר שלחוק אין עלות תקציבית, דבר שצריך לציין בקריאה הראשונה.
עמרם מצנע: אנחנו מצביעים על אישור הצעת החוק.
עמרם מצנע: מי בעד אישור הצעת חוק פיקוח על בתי ספר (תיקון - השעיית עובד חינוך או עובד שירות), התשע"ד-2014?
עמרם מצנע: אנחנו נעביר אותו לקריאה ראשונה.
עמרם מצנע: ממשיכים בדיון לאישור תקנות צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (גידול חזירים והחזקתם לצרכים חקלאיים), התשע"ד-2014.
עמרם מצנע: אני מוכרח רק להגיד כמה מילים קודם.
עמרם מצנע: אני אמרתי את זה גם בפתיחת הישיבה שכבר ערכנו הבוקר.
עמרם מצנע: קודם כל אנחנו, הוועדה, ואני מניח שאני מדבר בשם כל הנוכחים, משתתפים בצער של המשפחות שאיבדו את יקיריהן ומאחלים לפצועים החלמה מהירה.
עמרם מצנע: הוועדה שמה לעצמה ככלל לעשות ככל שניתן כדי לדבוק בשגרה.
עמרם מצנע: נדמה לי שבמציאות שבה אנחנו כולנו חיים בשבועות האחרונים בין אם הלוחמים בחזית, בין אם היישובים בעוטף עזה, בין אם שאר האזרחים המעורבים ובין אם שאר עם ישראל שצופה בטלוויזיה 24 שעות ביום, אנחנו כולנו מעורבים, אבל אני חושב שאחד המכשירים או הכלים או הדרך לשמור על נורמליות זה לדבוק בסדר היום שלנו ולעסוק בנושאים שתכננו.
עמרם מצנע: שאלו אותי כבר לא פעם אחת, הדיונים שאתה עושה, איך הם מתקשרים?
עמרם מצנע: אמרתי הם לא מתקשרים, הם סדר היום שלנו ודווקא הדיון הזה של עיסוק בזכויות בעלי חיים, חזירים, נראה כאילו תלוש מהמציאות שבה אנחנו נמצאים, אז אני חוזר לאמירה שלי, אני חושב שצריך להמשיך ולקיים את השגרה ככל שהיא ולנושא הזה יש חשיבות בפני עצמו.
עמרם מצנע: כמובן בסדר היום שלנו הכולל הוא נראה זניח, אבל גם הוא חשוב.
עמרם מצנע: אז עד כאן הדברים שראוי היה לאומרם.
עמרם מצנע: בדיון הקודם אנחנו סיימנו לאשר את הסעיפים עד 14 כולל.
עמרם מצנע: אני מבין שמשרד החקלאות רוצה לתקן כמה דברים באותם סעיפים שכבר עברנו, אז בבקשה.
<אודליה אסולין דגני: בסעיף ההגדרות 'משק גידול על רפד', אין מצב שבו גם חלק מהחזיריה יהיה בגידול על רפד ולכן אנחנו רוצים להוסיף - - -
<אודליה אסולין דגני: בסעיף ההגדרות, סעיף 1, משק גידול על רפד.
<אודליה אסולין דגני: כך שיהיה כתוב במקום חזיריה, 'חזיריה או חלק ממנה, שהחזירים מוחזקים בהם מיום גמילתם עד להוצאתם לנחירה או העברתם לרבייה בתאים קבוצתיים, כשכל שטח רצפתם מרופד בחומר כמו קש, אדמת כבול או נסורת, בכמות שמספיקה לספוג את הפרשותיהם'.
עמרם מצנע: אז תוספת המילה זה?
<אודליה אסולין דגני: המילים 'או חלק ממנה' ובמקום 'מוחזקים בה' 'מוחזקים בהם'.
עמרם מצנע: מישהו רוצה להעיר על זה?
<אורן לזימי: אנחנו בפעם שעברה גם התנגדנו לזה, לעל רפד או חלק ממנה.
<אורן לזימי: היום אי אפשר לשנות את זה במשקים - - -
עמרם מצנע: אף אחד לא אמר, זה ההגדרות.
<אורן לזימי: ההגדרה כן, גם בהגדרה אנחנו מתנגדים.
<אורן לזימי: לא צריך להיות 'או חלק ממנה'.
<אורן לזימי: בכלל אנחנו, וגם אתה הסכמת לזה, שאנחנו נדחה את זה, הגידול על רפד, מפעם שעברה.
עמרם מצנע: אבל, אדוני, אני רוצה להסביר לך.
עמרם מצנע: בהגדרות אין שום אמירה של עשה או אל תעשה, אלא רק הגדרה מה זה, כשאומרים משק גידול על רפד למה מתכוונים.
עמרם מצנע: כך שזו הגדרה, זה הגדרה יותר מדויקת, אין בה שום אמירה לגבי עשה ואל תעשה.
עמרם מצנע: עוד מישהו ברשותכם?
עמרם מצנע: אנחנו מאשרים את התיקון של ההגדרה.
<אודליה אסולין דגני: תיקון נוסף בסעיף ההגדרות.
<אודליה אסולין דגני: בעמוד 1 הייתה חסרה הגדרה של מנהל, 'מנהל השיווקים הווטרינריים או מי שהוא הסמיך לעניין תקנות אלה, כולן או מקצתן'.
עמרם מצנע: לא הייתה בכלל הגדרה של מנהל?
<דגנית בן דב: בחוק עצמו יש הגדרה של המנהל, מנהל השירותים הווטרינריים, ובחלק גדול מהתקנות אנחנו מוסיפים 'או מי שהסמיך לעניין תקנות אלה'.
<דגנית בן דב: זה נשמט.
עמרם מצנע: זאת אומרת לגבי השינוי מהחוק, או מי שהוא הסמיך?
<אודליה אסולין דגני: נכון.
עמרם מצנע: מנהל שירותים וטרינריים זה תפקיד קבוע.
<נדב גלאון: כן, אבל הוא צריך להסמיך הרבה מאוד אנשים כדי לא להתעסק בכל תקנה.
<אודליה אסולין דגני: זה קיים גם בתקנות צער בעלי החיים בתחומים אחרים כמו הובלת בהמות.
עמרם מצנע: למישהו יש הערה על ההגדרה הזו של מנהל?
עמרם מצנע: אנחנו מסכימים, חבריי?
עמרם מצנע: זה תיקון מספר 2.
<אודליה אסולין דגני: בתקנה 3 הוועדה העירה בפעם הקודמת שלא ברור מי הוא אדם בעל ידע בגידול חזירים ובטיפול בהם ולכן תוקן ל'עובד מיומן', כאמור בתקנה 26, 25 עכשיו, אבל אותו סעיף של עובד מיומן מתייחס למיומנות בפעולות השחתה, אותן פעילות של קיטום זנבות ושיוף שיניים וסירוס ולעומת זאת ידע בגידול חזירים וטיפול בהם הוא ידע נרחב יותר ולכן שינינו את הסעיף באופן הבא: 'אחד האחראים לפחות הוא אדם שהמנהל נוכח כי הוא בעל ידע בגידול חזירים ובטיפול בהם, לרבות לעניין הזנתם, רבייתם, התנהגותם וזיהוי סימני מצוקה ומחלה'.
<אסעד ברגוט: מי יקבע מי המנהל, מי מבין ב - - - מי יקבע את זה?
<אסעד ברגוט: מי יקבע שהאדם מבין את זה, לא מבין בזה.
<אסעד ברגוט: הוא הסמיך אותי - - -
עמרם מצנע: רגע, עוד פעם, 'אחד האחראים לפחות' - - -
<אודליה אסולין דגני: 'הוא אדם'.
עמרם מצנע: ש'המנהל', מי זה המנהל?
<אסעד ברגוט: מי קובע אם הפועל הזה מיומן או לא מיומן?
עמרם מצנע: המנהל, מנהל השירותים.
<אסעד ברגוט: המנהל צריך להיות 24 שעות שם לבדוק אותו איך הוא עושה את זה?
עמרם מצנע: לא 24 שעות, הוא קובע פעם אחת, הוא מסמיך אותו ובזה - - -
<דגנית בן דב: אם אפשר להבהיר.
<דגנית בן דב: לא מדובר פה על כל עובד, מדובר על זה שבכל חזיריה יהיה לפחות אחראי אחד שמבין מה זה חזיר ואיך מגדלים.
<אסעד ברגוט: אז - - - שיעשה קורסים, לעשות השתלמות, שיידע מה זה.
<אסעד ברגוט: אי אפשר ככה רק אני קובע שהוא בסדר או לא בסדר.
<דגנית בן דב: אתה חושב שהיום יש חזיריה שאין בה אף אחד שהוא מבין בגידול חזירים?
<דגנית בן דב: אני מקווה שאין כאלה.
<אסעד ברגוט: יש, יש.
עמרם מצנע: לא, אבל, אדוני, למה אתה - - -
<אסעד ברגוט: אני שואל רק.
עמרם מצנע: אז אנחנו אומרים לך, מנהל השירות הווטרינרי או מי שהוא הסמיך אותו, הוא יבוא לחזיריה פעם אחת, אתם תציגו בפניו מי זה האחראי מבחינתכם והוא פשוט יבדוק שאכן יש לו ידע בנושא חזירים.
שמעון אוחיון: אתם לא מחייבים אותו בהכשרה פה, רק ידע?
עמרם מצנע: לא מחייבים פה הכשרה.
<איתמר טס: כתוב שקיבל הכשרה, עובד מיומן שקיבל הכשרה, לא?
עמרם מצנע: לא כתוב פה שהוא מחייב הכשרה.
עמרם מצנע: אם רצו שתהיה הכשרה היו כותבים ומפרטים מה זה הכשרה, שזה היה יותר מסובך מבחינתכם.
עמרם מצנע: כאן צריך מישהו מיומן ובזה בהחלט לדעתי אין בעיה, לא צריכה להיות בעיה.
עמרם מצנע: אני מניח שבכל חזיריה יש לפחות בן אדם אחד שמבין בחזירים.
עמרם מצנע: אנחנו מאשרים את זה?
שמעון אוחיון: כן, כן.
עמרם מצנע: בבקשה, הלאה.
<אודליה אסולין דגני: תקנה 3(3) לעניין הנוכחות.
<אודליה אסולין דגני: בעקבות ההערה לתקנה 9, עם חזיריה שמותקנים בה מתקנים אוטומטיים, במקרה שבחזיריה אין מתקנים אוטומטיים, ש'לפחות אחד האחראים בחזיריה יהיה נוכח בכל שעות היממה ואולם בחזיריה שבה מותקנים מתקנים אוטומטיים לאספקת מים, תערובת, אוורור וחימום (להלן – מתקנים אוטומטיים), כאמור בתקנה 9, לא נדרשת נוכחות אחראי כאמור'.
עמרם מצנע: אני חושב, למה לפטור?
עמרם מצנע: שבכל חזיריה יהיה תמיד בן אדם.
<סלימאן עראף: אבל יש הבדל אם זה אדם או אחראי של החזיריה.
עמרם מצנע: לא אחראי של החזיריה.
<סלימאן עראף: היא אמרה אחראי.
עמרם מצנע: לפחות אחד האחראים.
<אודליה אסולין דגני: תסתכל על הגדרת אחראי, יש לך את זה.
<סלימאן עראף: לא, אין לי את זה.
<סלימאן עראף: הם שינו.
<עידו בן יצחק: אחראי מוגדר כבעל חזיריה וכן מנהל או עובד שהוא מינה לאחראי על פעילות חזיריה.
<עידו בן יצחק: כלומר זה לא חייב להיות אחראי אחד.
עמרם מצנע: אחד האחראים.
עמרם מצנע: אני מניח שאצלכם תמיד יש מישהו, ככה הסברתם לנו בפעם הקודמת.
<יוסי כהן: מכיוון שאנחנו כל הזמן מנסים ליישר קו עם אירופה, באירופה אין דבר כזה נוכחות של אחראי 24 שעות ביממה.
עמרם מצנע: אצלכם יש?
<יוסי כהן: אין דבר כזה.
<יוסי כהן: כלומר למה אחראי?
<יוסי כהן: מספיק עובד.
<יוסי כהן: אם יש מערכות אוטומטיות ובכל חברה באירופה אפשר לראות את זה, אתה יודע את זה יפה מאוד, אז מה פתאום - - - אתם כל כך רוצים ליישר אותנו עם אירופה, פתאום פה אתם - - -
<אודליה אסולין דגני: אבל זה מה שכתוב, או או.
<אודליה אסולין דגני: או מערכות אוטומטיות או - - -
<יוסי כהן: אבל למה אתם - - -
עמרם מצנע: רגע, רבותיי.
<יוסי כהן: באירופה זה לא קיים.
עמרם מצנע: שנייה, לעצור רגע.
עמרם מצנע: אדוני, זה לא ויכוח חופשי פה.
עמרם מצנע: אני מבין שההערה פה למה אחראי, למה לא עובד.
<אודליה אסולין דגני: לכן בהגדרת אחראי מצוין או עובד שמינה המנהל או האחראי לעניין זה.
<אודליה אסולין דגני: הוא גם אחראי.
<אודליה אסולין דגני: זה יכול כל עובד אחר שמונה ל - - -
עמרם מצנע: אז לא לכתוב אחראי, לכתוב נוכחות.
<קריאה: אבל זו הגדרה של אחראי.
עמרם מצנע: לא, ברגע שאמרתם אחראי אז זה מישהו שמינו אחראי.
עמרם מצנע: עובד.
<סאהר פאהדן: אחראי יכול להיות גם עובד, זה גם בהגדרה.
עמרם מצנע: אני חושב שעובד מספיק, נוכחות פשוט.
עמרם מצנע: יש מישהו שהוא נוכח.
עמרם מצנע: זה בסדר, קיבוץ להב? יוסי?
<יוסי כהן: עובד, בסדר.
<יוסי כהן: זו פשרה, עובד, אבל יש חוות שלא צריך - - -
<קריאה: אומרים לך או או, או זה או זה.