GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יפעת קלמרו: אבל העלייה ב"אופק" היא באמת מדהימה, מפחידה.
<יפעת קלמרו: גם שם נעשה את ההתאמות של גיוס מורות ומורים מתאימים.
<טלי יוגב: אני רוצה להגיד שגם אצלנו קיימת עלייה בשנתיים האחרונות – עלינו מ-7% ל-9%.
<טלי יוגב: מבחינתנו זה כבר היה אור אדום.
<טלי יוגב: בדיוק השבוע יש לנו צוות משרדי שיושב על זה ועשינו מיפינו לא רק של מה קורה ועל איזה עבירות נמצאים, אלא גם – בהתייחס למה ששאלת על משפחות – מיפינו אזורי מגורים ונתחיל להיכנס לעבודה קבוצתית עם משפחות, זה בדיוק חלק מהעניין, לנסות לעשות יחד אתם את העבודה.
עמרם מצנע: עוד מישהו רוצה להוסיף, להעיר, לשאול?
עמרם מצנע: המפגש הזה הוא - לפחות לגביי, אני לא יודע לגבי אחרים – לימודי, להכיר ולהבין קצת יותר טוב את המערכות האלה.
עמרם מצנע: מצד שני, באמת נעשית פה עבודה מאוד חשובה, ואני גם מתרשם מהדברים שאמרתם ומביקור בכמה מקומות וחלק מהמקומות שאני מכיר מהתפקידים הקודמים שלי.
עמרם מצנע: באמת נעשית עבודה רגישה וממש פרטנית, עם כל ילד וילדה, ואני מעריך את זה ובאמת חושב שהמערכת שלנו בנויה בסדר.
עמרם מצנע: עלו פה כמה דברים, וארשום גם בסיכום להמשך מעקב שלנו וגם לניסיון לחבר קצוות.
עמרם מצנע: לאו דווקא לפי סדר הדברים, הנושא הראשון שרשמתי לעצמי הוא הכשרה מקצועית, גם בהיבט התקציבי וגם בהיבט של יכולת הסמכה, כי זה דבר חשוב.
עמרם מצנע: לא מספיק ללמד, בסוף נער או נערה שיוצאים, אם הם יוצאים גם עם תעודה ועם הסמכה היכולת שלהם להשתלב בחברה יותר משמעותית.
עמרם מצנע: אני גם מחבר את זה לכך שמשרד החינוך התחיל כבר, אבל מהשנה – עשינו פה דיון לא מזמן על הנושא של החינוך המקצועי – נכנס לעניין הזה עם שתי הרגליים, גם בתקציבים וגם בסיפור ההסמכה, שגם שם הוא לא פתור.
עמרם מצנע: יש היום נכונות במשרד החינוך, וננסה לחבר גם את התחום הזה גם לנושא התקציבים – ותקציבים זה גם עלות החינוך וגם מעבדות ואמצעי ייצור וכדומה, כי אני חושב שהאוכלוסייה הזו היא בדיוק האוכלוסייה שמתאימה למסלולים המקצועיים, ברובה.
<יפעת קלמרו: גם בהכוונה להייטק ולא ללואו-טק.
עמרם מצנע: כשאנחנו מקצועי אנחנו מתכוונים לרתכים, למערכות חיתוך וכרסום.
עמרם מצנע: המוצרים הם אולי לואו-טק אבל דרך הייצור היא בדרך כלל הייטק, גם בנגריות וגם במקומות כאלה.
עמרם מצנע: אנחנו שנים מדברים על הנושא הטכנולוגי, אבל טכנולוגיה זה חמש יחידות בפיזיקה, במתמטיקה.
עמרם מצנע: אנחנו מדברים עכשיו על הנושא של החינוך המקצועי, ויש כוונה גם להעביר עוד נתחים ממשרד הכלכלה אל תוך משרד החינוך.
עמרם מצנע: אני מניח שזה גם יקרה, כי ברגע שמשרד החינוך ייתן טיפול מקצועי יותר טוב בחינוך הנורמטיבי, אז יעברו גם משרד הכלכלה.
עמרם מצנע: אז זו נקודה מספר אחת – התקציב וההסמכה.
עמרם מצנע: אחליף על זה מילים עם עופר רימון, שהוא האחראי על הדברים האלו, ונראה איך משכנעים את משרד הכלכלה.
עמרם מצנע: יש פה שני דברים שמשרד החינוך לא יכול לעשות היום: אחד, זה ההסמכות; הדבר השני הוא לאפשר עבודה במפעלים.
עמרם מצנע: אולי לבתי-הסוהר זה לא כל כך מתאים, אבל לכאלה שנמצאים במקומות פתוחים ויוצאים לקהילה זה בטח מתאים, כי היכולת להתחבר למפעלים – שזה חלק מההסמכה וחלק מרכישת המקצוע, זה גם יכולת להרוויח כסף לנערים האלה.
עמרם מצנע: כשביקרתי בערד וביקרתי ב"נרדים" ביקרתי גם בבית-ספר מקצועי חדש שנפתח שם לא מזמן.
עמרם מצנע: מאוד משכנע איך המערכת הזו עובדת ואיך מצליחים להכניס לילדים גאווה ותחושת שייכות למוסד החינוכי שבו הם לומדים.
עמרם מצנע: הדבר הבא שרשמתי הוא עניין התקצוב האוטומטי.
עמרם מצנע: אין שום סיבה בעולם שילד שנמצא בחוק חינוך חובה, היום מגיל 3 עד גיל 18, לא ילך עם הסל שלו, ובעיקר עם זה ילדים בחטיבת הביניים ובחטיבה העליונה, ששם כל ילד בא עם הסל.
עמרם מצנע: דרך אגב, זה גם עניין של ניהול חשבונות, כלומר להוריד מרשות מקומית X את הילד שהלך לבית-סוהר או למעון כזה או אחר ולהוסיף במקום הזה.
עמרם מצנע: הנושא שהוא תמיד בעייתי זה המכרזים, אבל מכרזים לגופים חיצוניים שמפעילים – תלוי איך כותבים את המכרז.
<יפעת קלמרו: לא בגלל המכרז.
<יפעת קלמרו: כיתת תקן מקבלת את התקן שלה, אחרי שלושה חודשים הילד הלך לבית-סוהר או לחסות או נשר, בית-הספר ממשיך לקבל את הסל שלו.
<יפעת קלמרו: זאת אומרת, אני אוכל לקבל את הסל שלו בעוד שבעה-שמונה חודשים, וזה קצת באיחור.
עמרם מצנע: זו מגבלה ביורוקרטית ששמנו על עצמנו.
עמרם מצנע: אני יודע, אני מכיר את זה שמשרד החינוך סוגר את המחשבים חודשיים אחרי תחילת שנת הלימודים, נדמה לי, ואז גם אם כיתה פתאום גדלה או קטנה אין עם מי לדבר.
עמרם מצנע: זה פתיר, זה ביורוקרטיות ששמנו על עצמנו.
עמרם מצנע: נושא שלישי שרשמתי לעצמי הוא נושא של למידה בחופשות.
עמרם מצנע: אמליץ למשרד החינוך – למרות שיש לזה משמעות כספית אבל היא לא בשמיים במספרים שאנחנו מדברים - להחיל על זה את אותם כללים שנהוגים בחינוך המיוחד, ששם לומדים עד אמצע אוגוסט.
עמרם מצנע: זו הבעיה העיקרית, החופשות האחרות הן - - -
<טלי יוגב: חגי תשרי, פסח וחנוכה.
עמרם מצנע: אבל אם רוצים מודל, אז המודל של החינוך המיוחד הוא המודל הנכון.
עמרם מצנע: הדבר הנוסף הוא תקצוב מרכזי החירום שלא נמצאים היום, לא במשרד החינוך ולא במשרד הרווחה.
עמרם מצנע: צריך להכיר בזה ולתקצב את זה.
עמרם מצנע: כרגע אני לא נכנס לכמה שעות, יש לכם קריטריונים ותקנים.
עמרם מצנע: קודם כול תיכנסו לשם, אחר כך תילחמו על מהות השעות.
עמרם מצנע: ארשום גם בהמלצות למשרדים – למשרד הרווחה בעיקר, אבל גם למשרד החינוך - לנסות להתחקות וללמוד על הסיבות והגורמים שמביאים כל כך הרבה ילדים אתיופים, אני מניח שגם עולים מברית-המועצות לשעבר - - -
<טלי יוגב: כבר פחות.
עמרם מצנע: טוב, גם העלייה הצטמצמה.
<טלי יוגב: ממש רואים את ההבדלים בגרפים עכשיו.
עמרם מצנע: אוקיי, אז בעיקר בנושא האתיופים.
עמרם מצנע: א', לחקור את הגורמים כדי לטפל בהם, ואני מניח שהם בדרך כלל מהבית.
<יפעת קלמרו: יש גם שאלה של הייצוג שלהם בבתי-המשפט.
עמרם מצנע: הדבר השני הוא שילוב יוצאי אתיופיה בצוותים, גם החינוכיים וגם בכלל.
עמרם מצנע: אין ספק שילדים במציאות כזאת, שצריכים ליצור אמון ותחושת ביטחון, הרבה יותר נוח להם עם אנשים שבאים מאותה תרבות.
עמרם מצנע: מה שאני מבקש, משרד החינוך, משרד הרווחה ושירות בתי-הסוכר, שתיקחו את מסמך הממ"מ ותעדכנו את המספרים כדי שיהיה לנו מסמך מעודכן.
עמרם מצנע: לא רק מצע לדיון אלא מסמך מעודכן ככל שאפשר, אם יש שם דברים שצריך לעדכן.
עמרם מצנע: נשתדל לעשות יותר ביקורים גם במקומות האלה בשנת הלימודים, מתוך הרשימה האין-סופית של מקומות שאנחנו רוצים לבקר.
עמרם מצנע: תודה רבה לכם והערכה על העבודה החשובה שאתם עושים.
עמרם מצנע: בוקר טוב, אנחנו פותחים את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט.
עמרם מצנע: אנחנו מקדמים בברכה את כבוד השופטת דליה דורנר – מי שעמדה בראש ועדת דורנר – כמובן את חברי חברי הכנסת, קארין אלהרר ושמעון אוחיון, וכמובן אתכם.
עמרם מצנע: אנחנו השבוע נפגשנו הרבה פעמים ונמשיך להיפגש.
עמרם מצנע: הדיון הבוקר בעצם מתחלק לשני חלקים, למרות שהם כמובן קשורים האחד בשני: חלק אחד הוא קבלת דיווח של משרד החינוך על יישום המלצות דוח ועדת דורנר, זה כבר דיון שני שאנחנו מקיימים ביישום ההמלצות; והחלק השני, דיון מקדים ברמה העקרונית על הצעת חוק שהוגשה על ידי חברת הכנסת קרין אלהרר, על-ידי ורשימה של חברי כנסת, הצעת חוק שיוזמה והוכנה על ידי אביבית וכמובן עם השותפים והשותפות – רויטל ואחרים, אני לא אנקוב בשמות כי אני לא יודע בדיוק מי המעורב.
עמרם מצנע: אנחנו באמת נחלק את הדיון לשני חלקים, נקצה כשעה לכל חלק.
עמרם מצנע: אני מקווה שנקדם את העניין שלשמו התכנסנו – דוח ועדת דורנר.
עמרם מצנע: אני מציע שניגש מיד לדיווח של משרד החינוך.
<אריאל לוי: שלום.
<אריאל לוי: אני מנהל המינהל הפדגוגי, אני 50 יום בתפקיד ובאתי לכאן עם היחידה המקצועית, עם האגף לחינוך מיוחד ואנחנו נציג את עיקרי הדברים.
עמרם מצנע: תרשה לי להבין, מתוקי out ואתה in, או שזו הגדרת תפקידים אחרת?
<אריאל לוי: לא ולא.
עמרם מצנע: אז תגיד לנו מה כן וכן.
<אריאל לוי: אני החלפתי את מיכל כהן בתפקידה לאחר מספר חודשים שהתפקיד אויש באופן זמני, היא מנכ"לית המשרד ואני נכנס לתפקידה של מיכל – מנהל המינהל הפדגוגי.
<אריאל לוי: רחל מתוקי היא במזכירות הפדגוגית.
<אריאל לוי: אני יודע שזה מסובך.
עמרם מצנע: כן, לוקח לנו זמן.
שמעון אוחיון: זה תחת מתוקי?
<אריאל לוי: לא, זה תפקיד מקביל.
<אריאל לוי: מנהל המינהל הפדגוגי כפוף למנכ"לית המשרד.
עמרם מצנע: כן, אני זוכר שהסבירו לי פעם משהו בעניין הזה.
<אריאל לוי: אני אגיד כמה מילות פתיחה ואני אעביר ליחידה המקצועית להתייחס.
<אריאל לוי: א', קראתי את כל ההתייחסויות של הוועדות האחרונות פה, בוועדת החינוך של הכנסת, לגבי אימוץ דוח דורנר ואני חייב להגיד שאנחנו פועלים במרץ – עוד לפני כניסתי לתפקיד ובוודאי בחודשים האחרונים – כפי שקראתם לזה, להפנמה של רוח ההמלצות של ועדת דורנר.
<אריאל לוי: אני חושב שאחד הדברים שאנחנו יכולים להבין פה וכולכם מבינים זה המורכבות של היישום.
<אריאל לוי: אנחנו היום נציג תוכנית של התרחבות, כפי שביקשתם, התרחבות היישום.
<אריאל לוי: לאחר 700 תלמידים שהיו בשלב הפיילוט אנחנו נגיע שנה הבאה ל-1,200 תלמידים, ואנחנו נציג גם כיוונים להתרחבות בתשע"ו.
<אריאל לוי: אני רוצה להגיד משהו כללי עוד לפני שניכנס לעניין הפרטים: האחד, חשוב לנו מאוד – ואמרתי את זה לחברים פה כבר השבוע – חשוב לנו מאוד להיות בקשר עם עמותות ההורים, עם ההורים, לגבי כל אופן היישום ולגבי כל הגורמים המקצועיים, מהשלטון המקומי ואחרים, על מנת ללמוד את היישום באופן מיטבי.
<אריאל לוי: זו דרך לא פשוטה ויחד עם זאת הרוח חשובה.
<אריאל לוי: אנחנו גם רואים באופן פרקטי – ואני גם מקווה שהשופטת דורנר תתייחס – למאמצים שמשרד החינוך עושה על מנת ליישם את כל רוח ההמלצות.
<אריאל לוי: אנחנו נציג פרטים קטנים, לא מכול התמונה, אני אגיד כבר למה לא נתייחס.
<אריאל לוי: למרות שיש המון מאמצים בתחום הכשרת המורים, בתחום הכשרת המנהלים והלבבות – דבר אחד ברור לנו מאוד: ככל שמנהל בית הספר מבין את העניין ומבין אותו ערכית, כך הוא פועל יותר.
<אריאל לוי: חלק מהמאמצים שלנו בשנים הקרובות, וכבר נעשה בשנים האחרונות – אתם תראו את זה גם בפיילוט - הוא עבודה עם הדרג הזה, דרג הפיקוח, דרג המנהלים ודרג המורים.
<אריאל לוי: אני רוצה להגיד שיש הבנה מלאה, גם מהשלטון המקומי ומכול הגורמים, למאמצים, למורכבות של יישום ההמלצות.
<אריאל לוי: אנחנו לומדים גם תוך כדי תנועה ובמהלך השנה האחרונה ילוו אותו בהערכה גם גופים מקצועיים, מהמדען הראשי ואחרים, על מנת לראות שאנחנו מיישמים את זה כיאות ולתת לנו תובנות.
<אריאל לוי: אני אעביר את רשות הדיבור ליחידה המקצועית שלנו.
<זיוה כרמי: בוקר טוב.
<זיוה כרמי: ברשותך היושב-ראש, אני רוצה רק לומר משפט, אני נרגשת פה מאוד היום לפגוש את השופטת.
<זיוה כרמי: במהלך היישום אנחנו עובדים באופן מאוד צמוד לדוח שכתבת, לדוח הערכי, ואנחנו מתמודדים יום יום בניסיון לקחת את הערכים האלה, להפוך אותם לישימים, לתרגם אותם לנהלים ולנסות לעשות אתם את המרב ולא לשכוח לרגע את הרוח שמלווה את הדוח, אז תודה רבה קודם כל על זה.
<זיוה כרמי: מה יקרה ב-1 בספטמבר תשע"ה?
<זיוה כרמי: אנחנו בעצם פועלים ביישום, מפיילוט ליישום, כבר מספטמבר תשע"ב.
<זיוה כרמי: בתשע"ב עבדנו בחולון, אחר כך התרחבנו ל-700 תלמידים והפעלנו את זה בשלוש רשויות שונות: בחולון, מעלה אדומים וטירת הכרמל.
<זיוה כרמי: בשנת הלימודים תשע"ד הצטרפו גם רשויות נוספות, ביניהן ירושלים.
<זיוה כרמי: זאת אומרת, ב-1 בספטמבר הקרוב, בתשע"ה, עם פתיחת השנה יקבלו כ-1,200 תלמידים בשכבות הגיל ב' עד ו' תקציב אישי ויוכלו לממש אותו.
<זיוה כרמי: אתם רואים כאן את סך כול בתי ספר והכיתות שפועלים בפיילוט במסגרת היישום הזה.
<זיוה כרמי: בדרך למימוש התקיימה "בחירת הורים מושכלת" – כך אנחנו קוראים לזה, אני אתאר אחר כך את התהליך אם תרצו, וצפי למתן התקציב האישי.
<זיוה כרמי: כשאני אומרת "צפי למתן תקציב אישי" זה מתי השעות עוברות בפועל כבר למחוזות לעבודה, אני מקווה שעד סוף חודש יולי.
עמרם מצנע: כדי להבין – ה-1,200 תלמידים שבעצם יקבלו את המסלול הזה בתשע"ה, כבר היה נוהל עם ההורים ובעצם המסלול שלהם אושר?
<זיוה כרמי: כן, בדיוק.
קארין אלהרר: האם אתם יכולים לתאר את התהליך?
קארין אלהרר: זאת אומרת: מתי הודיעו להורים, מה היה ההסבר שניתן להם, מה האופציות?
קארין אלהרר: ממש תתארו לנו את בסצנות, איך זה עבד מההודעה להורים, מתי היא ניתנה וכו'.
<זיוה כרמי: את רוצה שאני אתאר את כל התהליך?
קארין אלהרר: אני אשמח.
<זיוה כרמי: לעצור עכשיו או בהמשך?
קארין אלהרר: אם אפשר עכשיו, זה נראה לי זמן טוב.
<אריאל לוי: אני מציע שנראה רגע את התמונה הרב-שנתית ואז ניכנס לרזולוציה של איך נראה תהליך שלם עד הרגע שבו ילד מקבל את ההקצאה ובית הספר מיישם את זה, ברשותך, כי אחרת אנחנו לא נראה את תמונת המקרו.
<אריאל לוי: אני רק אגיד שבכל שנה נתונה יש לנו שנה שבה נערכים לקראת השנה הבאה.
<אריאל לוי: באותה שנה בעצם קורים שני תהליכים – היערכות לשנה הבאה ויישום של השנה הנוכחית.
<אריאל לוי: מאוד חשוב להבין את זה כי בכל התרחבות יש הרבה מאוד היבטים של היערכות.
<אריאל לוי: אז, שוב, בכל שנה נתונה – היערכות מצד אחד ויישום באותה שנה.
<זיוה כרמי: אני רוצה כאן אפילו לחדד יותר מזה ולומר, כדי שתלמיד יקבל ב-1 בספטמבר תשע"ה תקציב אישי ויממש אותו, אנחנו צריכים להיכנס שנה לפני כן על מנת להכשיר ולהטמיע את התהליכים כדי להגיע למימושם בשנת הלימודים הבאה.
קארין אלהרר: בדיוק בגלל זה אני שואלת.
<זיוה כרמי: אבל אני אפרט את התהליך אחר כך.
<זיוה כרמי: תוכנית יישום ברמת מטה – מה עשינו ברמת המטה?
<זיוה כרמי: אני אעשה איזושהי פריסה מאוד קצרה.
<זיוה כרמי: בנושא של המחשוב, התאמנו כבר את מערכת ועדות ההשמה כדי שהתקציב האישי – כשההורים מקבלים הודעה על החלטה על זכאות לשירותי החינוך המיוחד – כבר בדף עצמו הם מקבלים את גובה התקציב העומד לרשותם.
<זיוה כרמי: אז הנפקת תקציב אישי באופן ממוחשב.
<זיוה כרמי: בתשע"ה היינו רוצים כבר גם לבנות מערכת ממוחשבת שתנהל את התקציביים האישיים האלה באופן ממוחשב, עם כל ההשלכות שקשורות בהם – כוח אדם, תקנים וכו'.
<זיוה כרמי: קשר עם אגף הגיל – אנחנו עובדים בצמוד מאוד לאגף הגיל של החינוך היסודי הרגיל.
<זיוה כרמי: צר לי שהרפרנטית שעובדת אתי ממש בשותפות מלאה לא נמצאת היום, היא פשוט בחו"ל, אבל מדבריה, המסר שהיא רצתה לומר הוא שבאמת אנחנו תופסים, שני האגפים, את היישום בהובלה משותפת עם מסר מאוד מאוד אחיד לשטח.
<זיוה כרמי: אנחנו עובדים כרגע על גיבוש מסמך עקרונות, הדרכה בית-ספרית למנהל – שהוא באמת יידע להתמודד עם כל המערך הזה ולראות איך הוא מנצל את ההדרכה באופן הכי אפקטיבי ויעיל.
<זיוה כרמי: אנחנו מדברים על חוברת הדרכה להורים.
<זיוה כרמי: יש לנו חוברת הדרכה – אני אוכל להראות אותה.
<זיוה כרמי: אנחנו רוצים להוציא דפי מידע מאוד מתומצתים, מאוד ברורים, כמובן עם תרגום לערבית, שבאמת נותנים בצורה הכי תמציתית והכי ברורה את מרב האינפורמציה.
<זיוה כרמי: אנחנו מדברים על אוגדן כלים למנהל, אוגדן פיזי שבעצם מאחד את כל הכלים, את כל האינפורמציה שאספנו במהלך היישום בשנים האחרונות.
<זיוה כרמי: אם אני מדברת על תשע"ה, אני מדברת על שותפות עם אגפי גיל נוספים והתחלת החשיבה קדימה, אם זה עם אגף הגיל העל-יסודי, להתחיל באמת לחשוב איך אנחנו מטמיעים את זה בדרך נכונה מול שלב הגיל הבא.
<זיוה כרמי: כלי לבחינת רמת תפקוד – כרגע פועל בשטח הכלי ליסודי, ראמ"ה השלימה יחד אתנו כבר את הכלי לחטיבת הביניים.
<זיוה כרמי: אנחנו היינו רוצים בשנת הלימודים הבאה להתמקד עם פיתוח כלי לגילאי 3-4 והתאמות בכלי ליסודי.
<זיוה כרמי: סקר – בימים אלה הסתיים הסקר שעשינו.
<זיוה כרמי: מיד אחרי שאנחנו מקבלים את הכלי מראמ"ה אנחנו מבצעים סקר בקרב כ-4,500 שאלונים על מנת לתת תיקוף לשאלון ובעצם על בסיס התוצאות שלו בונים את המודל התקציבי שיעמוד בבסיס אותם הנפקה ומימוש תקציביים אישיים בהמשך.
<זיוה כרמי: בשנה הבאה אנחנו נקבל כפי הנראה את השאלון כבר לגני הילדים, גני החובה, ונבצע סקר בשנת הלימודים הבאה לגני החובה.
<זיוה כרמי: אנחנו מכשירים צוותים – כשאנחנו נכנסים אנחנו עובדים על הכשרה במעגלים שונים: מעגל אחד הוא הרשות, מעגל אחד הם המתי"אות, הפיקוח במחוזות, השפ"ח ויועצות בבתי ספר.
<זיוה כרמי: את הערכה אמר קודם אריאל, אני לא אוסיף על זה, שזה נמצא בתהליכי עבודה עם לשכת המדען הראשי.
<זיוה כרמי: אנחנו עובדים במרץ, ואני מקווה, אני רוצה לומר כאן בשמחה, שכבר בשבוע הבא זה יצא לדפוס, תרגום כל הכלים בערבית, ביניהם גם שאלון רמת תפקוד, כדי שיאפשר בעצם גם במגזרים נוספים יכולת למלא את השאלון בשפת האם שלהם.
<זיוה כרמי: איזה שותפויות נדרשות?
<זיוה כרמי: אומנם האגף לחינוך מיוחד הוא זה שמתכלל את הנושא אבל נדרשות שותפויות רבות בדרך למימוש תקציב אישי עבור תלמיד.
<זיוה כרמי: העבודה היא מורכבת, מאתגרת מאוד, מרתקת, אבל היא בהחלט דורשת הרבה שותפויות.
<זיוה כרמי: אנחנו רואים פה שותפויות עם מערך הפיקוח במחוזות, אנחנו רואים פה שותפויות עם השפ"ח והייעוץ.
<זיוה כרמי: למה שפ"ח?
<זיוה כרמי: השינוי בתוך הוועדות הוא שינוי דרמטי והוא גורם בעצם לאיזושהי חשיבה מחודשת על כל אחד מבעלי התפקידים בתוך הוועדה – נושא כשלעצמו שאנחנו מבינים שגם בו נצטרך לעשות איזושהי עבודת עומק.
<זיוה כרמי: אנחנו מדברים כמובן על עמותות וארגוני הורים אתם היו לנו מפגשים עד לא מזמן, די קבועים, שבהם גם שיתפנו אותם במה שאנחנו עושים וניסינו להתחיל להבנות עבודה משותפת אתם בנושא הזה.
<זיוה כרמי: אנחנו מדברים כמובן – הזכרתי קודם – על העבודה עם האגף לחינוך יסודי, שהיא עבודה מאוד בצמוד.
<זיוה כרמי: רשויות – אנחנו נתנו גם באופן מאורגן לכל מנהלי מחלקות חינוך הרצאה ומפגשים בנושא, וגם במקומות שאנחנו נכנסים הכשרה יותר ממוקדת.
<זיוה כרמי: אנחנו מדברים כמובן על העבודה מול ההורים – אחר כך אני אפרט, כל הנושא של בחירת הורים הוא נושא שאנחנו משקיעים בו הרבה מאוד מאמץ והרבה מאוד חשיבה – ומינהל תקשוב כי אנחנו צריכים את הכלים.
<זיוה כרמי: אני אתקדם.
<זיוה כרמי: נתונים – מנתונים בסוף תשע"ד אנחנו יכולים לבוא ולומר: סך הכול תלמידים בעלי לקויות מורכבות יהיו בשילוב – 357 תלמידים, סך הכול 281 תלמידים בשילוב שאינם בעלי לקויות מורכבות.
<זיוה כרמי: זה אומר שנכון – לא נעים לי להגיד, אבל בעולם לפני היישום לא יכלו לקבל תקציב בשילוב ובעצם המהלך שהוביל ליישום מאפשר להם לקבל פה תקציב אישי גם אם הם אינם בעלי לקויות מורכבות.
<זיוה כרמי: תלמידים שעברו – מעברים מכיתות מיוחד לחינוך הרגיל, תלמידים שבחרו מכיתות החינוך המיוחד לעבור לחינוך הרגיל, במקומות שבהם נכנסנו אנחנו מדברים על 67.
<זיוה כרמי: אתם רואים פה את האחוזים, אני רוצה רק להתייחס לזה: אנחנו רואים הבדל גדול מאוד במעברים בין רשויות שפועלות זו השנה השנייה והשלישית.
<זיוה כרמי: הרבה מאוד בשנה הראשונה ממתינים על הגדר.
<זיוה כרמי: אמרה לי פה היום מנהלת מחלקת חינוך של אחת הרשויות: אנחנו רוצים לראות עוד איך זה עובד.
קארין אלהרר: כמה עברו הפוך, דרך אגב?
<זיוה כרמי: מה זה "הפוך"?
קארין אלהרר: מהשילוב לחינוך המיוחד?
<זיוה כרמי: תראי, ישנם הורים, בודדים, שאחרי שהתנסו שנה אחת בשילוב באו כעבור שנה ואמרו: אנחנו רוצים לעשות חשיבה מחודשת.
<זיוה כרמי: בודדים.
קארין אלהרר: מערכתית אני שואלת, לא רצון ההורים.
קארין אלהרר: רצון ההורים זה בנפרד.
קארין אלהרר: זה חשוב מאוד, אבל מערכתית – כמה מקרים שוועדות השמה קבעו מעבר מהשילוב לחינוך המיוחד?
<זיוה כרמי: אין לי כאן נתונים, אני לא רוצה לומר משהו שהוא לא מבוסס נתונים, אני מוכנה לבדוק ולתת לך תשובה הרבה יותר מדויקת.
<זיוה כרמי: בסדר גמור.
<זיוה כרמי: אז כשאני אומרת 3.5% אני יכולה לומר לכם שבאחד המקומות המעבר עומד על 10% ובאחד המקומות המעבר עומד על פחות מ-1% אז בממוצע הארצי אני מדברת על 3.5%, כך שאני בהחלט אופטימית.
<זיוה כרמי: אני אומרת שוב, בכל מקום שאנחנו נמצאים כבר יותר משנה, יותר משנתיים, יש גם להורים וגם למערכת יותר אמון בתהליך, יותר הפנמה של השינוי שההטמעה מחוללת, יש יותר פתיחות לנושא הזה.
<זיוה כרמי: התבקשתי כאן הרבה מאוד פעמים לתת את זה בפריזמה של הלקויות – בבקשה: תלמידים עם תקציב אישי דרך נקודת המבט של מהן הלקויות שאנחנו מוצאים שיותר משתלבים ועם אילו לקויות פחות משתלבים.
<זיוה כרמי: יש כאן את התמונה.
<יהודית גידלי: מה זה ל"ל ולק"ר?
<זיוה כרמי: ל"ל – לקוי למידה, לק"ר – לקוי ראיה, על כל הרצף.
<יהודית גידלי: מה זה לק"ש?
<זיוה כרמי: לקוי שמיעה.
<זיוה כרמי: את צודקת, הייתי צריכה לא להשתמש בקיצורים.
<זיוה כרמי: מגמות – ממש על קצה המזלג כי אנחנו יכולים לדבר על זה הרבה מאוד זמן.
<זיוה כרמי: אנחנו רואים שינוי בעמדות הורים ביחס לקבלת זכאות לשירותי החינוך המיוחד.
<זיוה כרמי: אם בעבר ראינו רתיעה גדולה מאוד של הורים – מה, אני אעלה את הילד שלי לוועדת השמה או זכאות?
<זיוה כרמי: – אנחנו רואים היום הרבה יותר פתיחות, אנחנו שומעים מצוותים חינוכיים שאומרים: יש פה ילד ששנים, שנים ניסינו לשכנע את ההורים לעלות ולקבל זכאות לשירותי החינוך המיוחד ועכשיו אנחנו מוצאים שיש פתיחות, פתיחות גדולה יותר לנושא.
<בסמת בר-נדב: איך את מסבירה את זה?
<זיוה כרמי: לענות עכשיו?
עמרם מצנע: לא, אני מבקש שתרשמי לך ותעני בסוף.
<זיוה כרמי: מאה אחוז.
<זיוה כרמי: אנחנו מדברים על העמקת השיח המשתף.
<זיוה כרמי: אנחנו מקבלים דיווח ישיר הולך ומתגבר על שינוי בשיח בין הורים לצוותי חינוך.
<זיוה כרמי: יש לנו עוד הרבה עבודה, זה ברור לי, אבל אנחנו כן רואים במקומות שבהם אנחנו נכנסים שאנחנו מקבלים דיווח מצוותים ומהורים על שינוי בשיח.
<זיוה כרמי: זה תהליך, זה ייקח זמן, אבל אנחנו רואים את הניצנים של זה.
<אריאל לוי: אני אתערב רגע בנקודה הזאת.
<אריאל לוי: את שאלת קודם לגבי התהליך, שאנחנו תכף נפרט אותו – יש צמתים בתהליך שמחייבים אינטראקציה, היא לא מספיק טובה עדיין, יש שיפור, ויכול להיות שגם משהו בשינוי התהליך יאפשר אינטראקציה עוד יותר טובה, מהרגע שממלאים את השאלונים, דרך הרגע שבו משוחחים עם ההורים.
<אריאל לוי: אנחנו צריכים ללמוד את זה יותר טוב, אני כבר אומר מראש.
<אריאל לוי: אבל חלק מהחוויה שאנחנו כן מבינים – תראו, זה תלוי אנשים.
<אריאל לוי: איפה שהאינטראקציה טובה מלכתחילה אז היא טובה בהמשך, איפה שאמרו: לא לדבר, כן לדבר, כן עם הסייעת, לא עם הסייעת – אני בכלל חושב שאנחנו צריכים לשנות חלק מהפריזמה הזו לגבי פתיחות ושיח ומקומם של ההורים בכל התהליך הזה, שוב, עד החלק שבו הגבול המקצועי נקבע.
<אריאל לוי: אבל אני אומר שוב, אני מעודד פה את הצוות של ההורים והעמותות לתת לנו משוב – אנחנו מקבלים לאורך הדרך משוב – לאורך השנה על התהליך עצמו בשביל שאנחנו נשתפר.
<זיוה כרמי: נקודה שלישית – אנחנו זיהינו דמות מפתח ובעינינו דמות המפתח היא מנהל בית הספר.
<זיוה כרמי: אם אנחנו מנסים לזקק מה עושה שילוב למוצלח, אחד הדברים שזיהינו כמשהו מאוד מרכזי היא רוח המפקד בתוך בית הספר.
<זיוה כרמי: אז בהחלט אנחנו לוקחים את זה על עצמנו כנושא שעלינו באמת לראות איך אנחנו ממקדים שם עבודה בנושא פיתוח מקצועי דווקא סביב האוכלוסייה הזו.
<זיוה כרמי: אנחנו מדברים כמובן על מגמה – שדיברנו עליה כבר ביום שני – עליה משמעותית מאוד במגמת השילוב.
<זיוה כרמי: אריאל הזכיר קודם שבעצם לוקח שנתיים לתהליך הזה להתרחש.
<זיוה כרמי: אנחנו מדברים על שנה אחת שהיא היערכות והטמעה ושנה אחת, שנה מיד לאחר מכן, שיש את האפשרות למימוש.
<זיוה כרמי: בתשע"ד, היערכות – נתתי פה דוגמה בירושלים אבל זה לא היה רק בירושלים – הכשרת צוותים, היערכות ארגונית, קיום ועדות זכאות, בחירת הורים.
<זיוה כרמי: זה נותן לקארין קצת הסתכלות על התהליך.
<זיוה כרמי: נכנסים להכשרת צוותים, עוברים היערכות ארגונית בתוך הרשות והמערכת, המתי"א לצורך העניין.
<זיוה כרמי: אם המפקח של החינוך הרגיל דומיננטי מאוד בתהליך, אי אפשר את זה בלעדיו, מנהלי בתי ספר נושאים אליו את עיניהם ובהחלט מצפים לאמירה מפורשת שלו.
<זיוה כרמי: חשוב לנו מאוד שהמפקח של החינוך הרגיל יהיה חלק בלתי נפרד מהתהליך.
<זיוה כרמי: אנחנו מדברים על תהליך של בחירת הורים מובנה – כשאנחנו אומרים "מובנה" אנחנו מדברים על בחירה מושכלת.
<זיוה כרמי: הבחירה מתרחשת לאחר שההורה יודע כמה עומד לרשותו, היא לא עומדת לפני כן.
<זיוה כרמי: מתקיים שיח עם ההורה לגבי מה הוא יכול לעשות עם התקציב ומה האפשרויות שעומדות בפניו ובניית התוכנית האישית על בסיס התקציב האישי.
<זיוה כרמי: זה היה בתשע"ד, אנחנו מדברים על 700 תלמידים שמימשו.
<זיוה כרמי: בתשע"ה כ-1,200 תלמידים יממשו ברשויות האלה.
<זיוה כרמי: בתשע"ו – אני אומרת את זה בכל מקום שאני נכנסת – אנחנו באים להטמיע ויחד עם זה ללמוד.
<זיוה כרמי: משנה לשנה אנחנו רוכשים תובנות ובעצם בעזרת התובנות שאנחנו מקבלים מהשטח – והתובנות מורכבות בעצם מהשיח שלנו עם כלל הגורמים – לומדים ומבצעים את השלב הבא.
<זיוה כרמי: הרחבת היישום ברצף הגילאי – איפה אנחנו עומדים לגבי הרצף הגילאי?
<זיוה כרמי: יש לנו את תשע"ד, פיתוח כלי הערכה בגני חובה, היסודי כבר עובד בשלוש רשויות בתשע"ד.
<זיוה כרמי: חטיבת הביניים – עבדנו רק על פיתוח הכלי ויצאנו לדרך עם הסקר.
<זיוה כרמי: בשנה הבאה נתחיל לעבוד על פיתוח כלי הערכה לגילאי 3-4.
<זיוה כרמי: אני רוצה להסביר, 3-4 ייתן לי בעצם קביעת רמת תפקוד לחובה, החובה ייתן לי אחר כך לא'.
<בסמת בר-נדב: איפה החטיבה העליונה?
<זיוה כרמי: אחר כך, מתוך חשיבה החלטנו להתמקד יותר בגיל הרך ואחר כך לעבור לחטיבה העליונה.
<זיוה כרמי: אנחנו חושבים שהסיכוי והיכולת שלנו לחולל שינוי בגיל הרך משמעותית יותר ולכן החלטנו להשקיע את האנרגיה בכלים דווקא בכיוון הזה.
<זיוה כרמי: כמובן, החטיבה העליונה גם חלק מתוכנית העבודה.
<זיוה כרמי: סקר לתיקוף ובניית המודל התקצובי – זה כחלק מתוכנית העבודה שלנו לשנה.
<זיוה כרמי: 1,200 תלמידים, כ-10 רשויות.
<זיוה כרמי: חטיבת הביניים – אנחנו נעבוד השנה על בניית המודל התקציבי לחטיבת הביניים וחשיבה ארגונית ופדגוגית איך להטמיע את זה נכון.
<זיוה כרמי: נושא של חטיבת ביניים מהווה עבורנו אתגר מאוד גדול כי אנחנו מבינים שאופן ההטמעה בחטיבת ביניים אינו דומה כלל לאופן ההטמעה ביסודי.
<זיוה כרמי: שנת תשע"ו, כמו שאתם רואים, ישנה התפתחות בכל שלב – אתם קוראים מצוין אז אני לא אמשיך להקריא.
<אריאל לוי: אני רק אתייחס לגבי תשע"ו – זה עוד לא הוחלט באופן סופי אבל הכוונה שלנו היא בכל מחוז להתרחב ברשות אחת גדולה ומשמעותית.
<אריאל לוי: מחוז אחד שלם כפיילוט ופיילוט במגזר הערבי.
<אריאל לוי: לדעתי, תשע"ו הולכת להיות אחת משנות הפריצה בקמה מידה מאוד מאוד רחב.
<אריאל לוי: שוב, בתחילת ספטמבר אנחנו נאשרר את הכיוון הזה במשרד החינוך.
<זיוה כרמי: סיימתי.
<אריאל לוי: רק מילה אולי על התהליך בשביל קארין.
עמרם מצנע: כן, את התשובה לשאלה של קארין.
<זיוה כרמי: אני אעשה, כמו שאמר אריאל, צמתים בדרך.
<זיוה כרמי: בתהליך המיטבי אנחנו נכנסים בספטמבר – אני רוצה לקוות שאנחנו נכנסים בספטמבר.
<זיוה כרמי: אנחנו בעצם מעבירים איזשהו תהליך הכשרה את כל צוותי החינוך - - -
קארין אלהרר: לא, לפני כן – מתי יודיעו להורים לראשונה?
<זיוה כרמי: אין בעיה.
<זיוה כרמי: בעצם אנחנו מגיעים לוועדת הזכאות בתאריכים כפי שנהוגים עד היום, אנחנו נצמדים בעצם לתהליכים הקיימים.
<זיוה כרמי: בוועדת הזכאות נקבעת זכאותו של התלמיד בשירותי החינוך המיוחד.
<זיוה כרמי: ועדת הזכאות לא דנה בסוג המסגרת, היא דנה רק בזכאותו של התלמיד לשירותי החינוך המיוחד.
<זיוה כרמי: ברגע שנקבעת הזכאות יוצאת להורה הודעה עם הזכאות ובתחתית הדף מצוין התקציב.
<זיוה כרמי: התקציב בא ביחידות של שעות שבועיות.
קארין אלהרר: אני רוצה להבין – בעצם מתקיימות שלוש סוגי ועדות?
<זיוה כרמי: לא, מתקיימת רק ועדה אחת.
קארין אלהרר: בכלל, ברשות.
קארין אלהרר: נניח לא בחולון, בירושלים – יש ועדות שילוב, ועדות השמה וועדות זכאות?
<זיוה כרמי: אז אני אחדד: ועדת שילוב היא ועדה בית-ספרית.
קארין אלהרר: אני יודעת, אני פשוט מנסה להבין אם עדיין שמרתם בירושלים – אני מניחה שלא כל המקומות בירושלים הם בפיילוט, או שלא?
<זיוה כרמי: בירושלים כל בתי הספר היסודיים הרשמיים נמצאים בפיילוט.
שמעון אוחיון: רק הרשמיים?
שמעון אוחיון: סליחה, באמת רציתי שתרחיבי גם על כך.
<זיוה כרמי: אני רק אענה לה ומיד אתייחס.
קארין אלהרר: אז בעצם יש רק ועדות זכאות?
קארין אלהרר: אוקיי, והן מתכנסות במרץ או במאי?
<זיוה כרמי: מתחילות בפברואר ומסתיימות במאי בדרך כלל.
<זיוה כרמי: בתאריך הזה ההורה מקבל הודעה על הזכאות, הוא מקבל את התקציב האישי הביתה, הוא מקבל ומנהל בית ספר מקבל, שניהם מקבלים את ההודעה.