GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמרם מצנע: לא, ברגע שאתה אומר עובד, אז כל דרגה בכירה מעל העובד היא לגיטימית.
<נדב גלאון: אבל האפשרות פה היא או עובד או מערכות אוטומטיות.
עמרם מצנע: לא, אז אני מציע - - - למה?
<נדב גלאון: אני אגיד לך למה, כי גם בלול וגם ברפת היום יש - - -
עמרם מצנע: אבל כל החזיריות של היום, יש להם תמיד עובד, אז מה אכפת לך?
<נדב גלאון: לא אכפת לי, אבל אני חושב שזה - - -
עמרם מצנע: אז עזוב.
עמרם מצנע: גם אין אף חזיריה שהיא כולה אוטומטית לחלוטין.
עמרם מצנע: הלוא דיברנו על זה בפעם הקודמת.
<נדב גלאון: אם הם יהיו אוטומטיות אז - - -
עמרם מצנע: למה לך?
עמרם מצנע: יש הסכמה שתהיה נוכחות של עובד, אז אני חושב שזה מספיק.
<יוסי כהן: לא, אבל אם החזיריה אוטומטית למה צריך עובד?
עמרם מצנע: אתם מחזיקים עובד קבוע היום?
עמרם מצנע: אמרת לי מקודם שכן.
<יוסי כהן: לא, אמרתי לך שלא.
עמרם מצנע: אמרת לי שלא מחזיקים אחראי.
<יוסי כהן: לא, אמרתי שלא מחזיקים עובד ואמרתי שאולי מחייבים אחראי.
עמרם מצנע: ואצלכם החזיריות אוטומטיות לחלוטין?
<יוסי כהן: כן.
עמרם מצנע: הכול?
עמרם מצנע: מים, אוכל, מיזוג אוויר?
<אודליה אסולין דגני: עם מערכות התראה?
<קריאה: ואם יש תקלה?
<יוסי כהן: יש מערכות ניטור.
עמרם מצנע: אוקיי, אז תשאירו את זה.
עמרם מצנע: בסדר, אני חשבתי שלא צריך, אבל אם יש פה מקרה של חזיריה שכולה אוטומטית ולא מחזיקים עובד בכלל.
<אודליה אסולין דגני: רק חסרה פה המילה ניטור, 'מתקנים אוטומטיים להספקת - - - ומערכות ניטור'.
עמרם מצנע: לפחות אחד העובדים בחזיריה יהיה נוכח בכל שעות היממה, ואולם בחזיריה שבה מותקנים מתקנים אוטומטיים להספקת מים, תערובת, אוורור - - - כאמור בתקנה 9 - - -
<אודליה אסולין דגני: לפני 'כאמור בתקנה 9', 'ומערכות ניטור'.
עמרם מצנע: לא, והם מנוטרים.
עמרם מצנע: זה לא סתם מערכות ניטור, המערכות האוטומטיות מנוטרות.
עמרם מצנע: שעובד יכול לראות אותן ממקום אחר.
עמרם מצנע: לא נדרשת נוכחות עובד.
עמרם מצנע: בסדר, חבריי?
שמעון אוחיון: אני עדיין תוהה על מקומו של הדיון הזה בוועדת החינוך, אבל זה בסדר.
<יהודית גידלי: אני אסביר לך בתום הישיבה את ההסדר.
<אודליה אסולין דגני: בתקנה 9, כתוצאה מזה ב-9(2), בעקבות הדיון הקודם שונתה תקנה 9(2) באופן שרק מערכות החשמל והמים המרכזיות, הראשיות, ינוטרו באופן אוטומטי כאשר יש עם זה שתי בעיות.
<אודליה אסולין דגני: אחת זה קודם כל בעניין של תקלה שהיא באחת החוליות שבשרשרת, שיכולה לפגוע באזור מסוים שבו נמצאים החזירים.
<אודליה אסולין דגני: מן הסתם לא תהיה איזה שהיא התראה על כך מהמערכת הראשית, כי הניטור הוא רק של המערכת הראשית.
<אודליה אסולין דגני: דבר נוסף זה מה קורה במידה שיש כן איתור של תקלה, שצריך שיהיה ברור שהיא תטופל כמה שיותר מהר כדי בעצם למנוע פגיעה בחזירים.
<אודליה אסולין דגני: בנוסח הקודם היה ברור שיש גם מערכת ניטור שתתריע לאחראים על כל תקלה באופן מיידי, וכאן זה חסר.
<אודליה אסולין דגני: זאת אומרת חסר כרגע בנוסח הקיים גם את העניין של הניטור של כל חוליה בשרשרת וגם אופן הטיפול בבעיה.
<אודליה אסולין דגני: מה שאנחנו בעצם מציעים זה שתהיה גם מערכת ניטור שמיידעת את ה - - -
עמרם מצנע: אבל תראי, מה שהוועדה אישרה כבר לא חוזרים, אלא אם כן יש לכם איזה שהיא תוספת.
עמרם מצנע: בזה דנו.
עמרם מצנע: דנו אז, אני לא רוצה לדון בזה פעם נוספת, וקיבלנו את העמדה שהייתה פה שאי אפשר לקיים מערכות ניטור על כל חלק במערכת הזו, זה לא מעשי, לכן סיכמנו ואישרנו את זה.
עמרם מצנע: אי אפשר לחזור עכשיו ולערער על זה.
<אודליה אסולין דגני: במסגרת תקנות אחרות שאנחנו מקדמים בנושא של המטילות אנחנו ניסחנו איזה שהוא משהו שאולי יכול להיות מקובל גם כאן, שתהיה מערכת ניטור שמיידעת את האחראי באופן מיידי על תקלה במערכות ומערכת גיבוי שמאפשרת הספקת מזון, מים ואוורור ברמה המזערית הנדרשת לקיום החזירים.
<אודליה אסולין דגני: זה משהו ששמענו גם מקיבוץ להב, שכבר קיימות מערכות כאלה, שמתריעות, ואנחנו גם יודעים שבגידולים אחרים, בקר וגם עופות, יש מערכות שממש מתריעות לאחראי, גם אם הוא לא נוכח במקום, על כך שיש איזה שהיא תקלה במערכת.
<אודליה אסולין דגני: במקרה שיש עובד, אז גם הוא, איך הוא יידע אם יש תקלה?
<אודליה אסולין דגני: הוא צריך ממש לפטרל בכל - - - זאת אומרת חשוב לנו שיצוין שתקלות כאלה יטופלו, בין אם זה על ידי מערכת ניטור במקרה של מתקנים אוטומטיים ובין אם זה על ידי עובד שנוכח בכל שעות היממה.
עמרם מצנע: זה שיש עובד יש עובד, אני לא מעלה - - - עוד פעם, בחזיריות שפועלות כבר הרבה שנים, אני לא מדבר על חזיריות חדשות שגם כן, אני לא כל כך מבין איך אפשר בסוף להגיע לרמת החזיר הבודד שהוא קיבל את הספקת המים והמזון או - - -
<אודליה אסולין דגני: הקבוצה, או התא.
<דגנית בן דב: לא מדובר פה על רמת החזיר הבודד, מדובר פה על זה שנשמטה מהניסוח ההתייחסות ל'מיידעת אותו באופן מיידי על תקלה'.
עמרם מצנע: כן, אבל על הראשיים.
עמרם מצנע: זאת אומרת מערכת החשמל והמים הראשיות ינוטרו באופן אוטומטי - - -
<דגנית בן דב: במערכת ניטור המיידעת את האחראי באופן מיידי על תקלה.
<נדב גלאון: אז המילה שחסרה זה ניטור והתראה.
<נדב גלאון: זה מה שחסר.
<עידו בן יצחק: התראה מיידית.
עמרם מצנע: אבל, עוד פעם, מדובר על מערכות החשמל והמים הראשיות.
<נדב גלאון: חשמל, מים, תערובת, הכול היום יודע להגיע לסמרטפון.
עמרם מצנע: אנחנו דיברנו על החשמל והמים הראשיות.
עמרם מצנע: אז מה שאתם מוסיפים, או שאתם רוצים להוסיף, זה מערכות החשמל והמים הראשיות ינוטרו באופן אוטומטי ובכך שיתריעו על תקלה.
עמרם מצנע: אין בזה בעיה.
<דגנית בן דב: באופן מיידי, אודליה.
<אודליה אסולין דגני: זהו, יתר התיקונים הם תיקונים של שינויים בסעיפים.
עמרם מצנע: אז אנחנו הולכים לסעיף 15.
<אורן לזימי: אפשר לדבר על סעיף 14 עוד פעם?
עמרם מצנע: לא, אנחנו לא חוזרים חזרה.
<אורן לזימי: סליחה רגע, אנחנו, כל המגדלים, ישבנו וניסינו לחיות עם שני סעיפים קשים מאוד בשבילנו, שאנחנו רואים שאי אפשר לחיות עם שני הסעיפים האלה, זה סעיף 11(ב).
עמרם מצנע: אבל אנחנו לא חוזרים אחורה.
<אורן לזימי: בסדר, אבל צריך לשמוע אותנו, כי ההחלטה שם הייתה חפוזה מאוד.
<אורן לזימי: אי אפשר לחיות עם זה.
<אורן לזימי: כל אירופה, 95% מאירופה, הולכת לפי 28 יום על הריסון ורק בישראל הולכים עם 5% של אירופה, שיש להם מצב אחר של מדינות סקנדינביה.
<אורן לזימי: אנחנו לא כמו שם ואנחנו לא יכולים לחיות עם שם.
<אורן לזימי: זה לטובת הגורים, זה לטובת האמא, זה גם לטובת העובדים.
<אורן לזימי: לא כולם יודעים מה זה חזיר.
<אורן לזימי: אמא של חזיר יכולה לנשוך אחד ולהרוג אותו.
<אורן לזימי: אנחנו צריכים לטפל בזה, אז יש לנו עובדים, יש שלום העובדים.
<אורן לזימי: אנחנו נבקש לחזור לטפל בסעיף 11 - - -
<סאהר פאהדן: יש למנוע את זה.
<אורן לזימי: סעיף 14, עוד פעם צריך לחזור אליו.
<אורן לזימי: אחד יכול לקבוע לכולם?
<אורן לזימי: זה לא יכול להיות.
<אורן לזימי: 95% מאירופה הולכים לפי 28 יום, למה אנחנו צריכים להיות לפי 7 ימים?
<יוסי וולפסון: הדרישה שלנו היא בכלל לאסור את הדבר הזה, אין לזה שום הצדקה.
<אורן לזימי: אתה יכול לדרוש, אבל יש - - -
<יוסי וולפסון: היה דיון די ארוך בעניין.
<קריאה: הוא בא לטובת הגורים, אם אתה לא יודע את זה.
<אורן לזימי: גם טובת האמא.
עמרם מצנע: רבותיי, אתם רוצים שאני אדון בזה?
עמרם מצנע: אז נא להתנהג בהתאם.
עמרם מצנע: אני מוכן לשמוע עוד פעם את העניין הזה.
עמרם מצנע: מה הסיפור שם?
שמעון אוחיון: הייתה כבר התייחסות לזה.
עמרם מצנע: בסדר, בואו ניתן עוד הזדמנות, אם כבר אנחנו פה.
<שאול פוצי: הוויכוח בסופו של דבר הוא אם שחרור האמהות מהריסון אחרי שבוע ימים בלבד של תקופת הנחה יגרום או לא יגרום ליותר נזקים.
<שאול פוצי: הוויכוח עם המגדלים הוא שבסופו של דבר בתנאי הגידול הישראליים זה בוודאי יגרום לנזקים.
<שאול פוצי: אני חזרתי והסברתי שלמרות שבתקנה האירופאית הריסון הוא מותר עד 28 ימים יש בכל מקרה מדינות שאסרו את הריסון ללא תוספת נזקים, זאת אומרת ללא תוספת וללא עלייה של מעיכות גורים, שזו אחת מהמטרות העיקריות לשמור את האמהות בריסון.
<שאול פוצי: אנגליה, נורבגיה, שוויץ, שבדיה, ופה מדובר על מיליוני אמהות, לא מדובר על 15,000 אמהות כמו שיש בארץ, במדינות האלה אין בכלל ריסון.
<שאול פוצי: המדינות האלה לא מתלוננות על עלייה בהפסדים, אני מתכוון עלייה במעיכות גורים.
<שאול פוצי: אם אנחנו לוקחים בחשבון שבסופו של דבר מעיכות הגורים, 95% או 98% ממעיכות הגורים הן קלות ביומיים הראשונים שהגורים עדיין קלים וחלשים.
<שאול פוצי: חשבנו שבין שתי דעות, 180 מעלות אחת מהשנייה, אפס ריסון ו-28 ימים ריסון, ולקחת בחשבון את החשיבות של היומיים הראשונים, שבוע ימים זה יספיק.
<שאול פוצי: כמו שאמרתי בפעם הקודמת, שבוע הימים זה פשוט פשרה בין אפס ל-28 וזה לוקח בחשבון את הסיבות של דרישת הריסון.
<אסעד ברגוט: סליחה, אני בתור רופא וטרינר 32 שנים כבר ואני בן של מגדל חזירים משנות ה-60, כשהייתי ילד, תמיד הייתה בעיה לגורים שהם מתים, דורסים אותם.
<אסעד ברגוט: היא שוכבת והורגת אותם.
<אסעד ברגוט: תמיד חיפשתי פתרון איך להציל את הגורים המסכנים האלה.
<אסעד ברגוט: זה לא היה כמו היום הריסון.
<אסעד ברגוט: כשהגענו למצב כזה וכבר הגורים לא מתים זה טוב מאוד.
<אסעד ברגוט: הם טועים שרק ביומיים הראשונים, גם אחרי שבועיים וגם אחרי שלושה שבועות הם מתים.
<אסעד ברגוט: יש תופעה בחזירים שכשהם מתחילים לינוק הם צועקים, רעש אדיר, אז כשהיא שוכבת על גור היא לא יודעת אם הוא רוצה לינוק, או שהיא שוכבת עליו ואז הוא מת.
<אסעד ברגוט: בשיטה שעושים היום בריסון יש גם איזה מתקן שהיא שוכבת ולאט לאט יורדת למטה ואז היא לא שוכבת על הגורים.
<אסעד ברגוט: באירופה כמעט כולם ככה, 95%.
<אסעד ברגוט: החקלאים כמו שלנו, אפילו מי שהחליף התנאים שם, כל החזירים בתנאים אחרים.
<אסעד ברגוט: החזיר הוא בכיוון אחר שם, מכבדים אותו, לא כמו אצלנו, כי 90% מהמדינה עושה חזירים גם, לכן שם יותר מכבדים והחוקים אחרים.
<אסעד ברגוט: החוק הזה, שבוע ימים, זה רק בזבוז גורים.
<סיגל דונגי-סלונים: צר לי לומר שמעיכת הגורים היא למעשה המתת חסד של הגורים האלה.
<סיגל דונגי-סלונים: לפני זמן לא רב הקדישה הוועדה הזאת בראשותך את הישיבה שלה לערך החמלה, בדגש על בעלי חיים, ובעודנו דנים בחמלה ואפילו ברגעים אלה ממש נמשך לו באין מפריע עינוי קיצוני, גיהינום של בעלי חיים.
<סיגל דונגי-סלונים: ניתוחים ללא הרדמה, קיבוע חיים ממליטות ומיניקות בסד המכונה כאן כלוב ריסון, שאינו מאפשר תנועה, צפיפות קיצונית שמונעת מבעלי החיים כל מרחב מחיה וסביבה אטומה, עלובה, קודרת ושוממה, בה מוחזקים בעלי חיים - - -
עמרם מצנע: לא, את חוזרת על - - -
<סיגל דונגי-סלונים: זה חשוב לעניין הזה.
עמרם מצנע: זה חשוב, אבל את מודעת למה שאומרים אלה שמגדלים, שהחזירות הגדולות, הממליטות, הורגות את ה - - -
<סיגל דונגי-סלונים: אני מודעת לזה ואמרתי את זה בראשית דבריי.
<סיגל דונגי-סלונים: אני רוצה רק לומר, מזכירים פה כל הזמן את אירופה, אז בניגוד לעולם הגדול, בישראל החזיר לא נועד להשביע משפחות רעבות וילדים עניים.
<סיגל דונגי-סלונים: בישראל מעדני החזיר מוגשים לשולחנותיהם של אנשים שבעים - - -
<סיגל דונגי-סלונים: לכן ההצדקות שנשמעות - - -
עמרם מצנע: בסדר, זה לא רלוונטי.
עמרם מצנע: אנחנו דנים עכשיו בסעיף מסוים.
<איתמר טס: אדוני היושב ראש, אני מבקש להוסיף משהו ברשותך.
<איתמר טס: אני חושב שקיבלנו פה סך הכול פשרה שגם אם באמת באירופה הולכים עכשיו למצב שמפסיקים לחלוטין את הריסון, כמו שמסר לנו הדוקטור ממשרד החקלאות, הדירקטיבה האירופאית שמאפשרת את זה על פי חוק היא משנות ה-90.
<איתמר טס: אנחנו לא הגענו לשנת 2014 כדי לקבוע משהו שהוא כבר יוצא באירופה.
<איתמר טס: באירופה כבר בהרבה מקומות מדינות אסרו את זה.
<איתמר טס: למרות שבדירקטיבה שמשנות ה-90 זה עדיין לא תוקן ולא עוגן בחוק אני לא חושב שאנחנו צריכים לקבוע קריטריונים שהם כל כך מיושנים.
<איתמר טס: צריכים להסתכל עם פנים צופי עתיד, לקבל את המסקנות האלה, שהרוב הגדול של המקרים האלה שבהם נמחצים החזירים זה קורה ביומיים הראשונים ולכן אין סיבה בוודאי להאריך את זה מעבר לשבעה ימים או - - -
<סלימאן עראף: רגע, מאיפה אתה?
<סלימאן עראף: את מי אתה מייצג?
<סלימאן עראף: מה האינטרס של המשרד להגנת הסביבה?
<איתמר טס: רווחת בעלי החיים, גם בין היתר.
עמרם מצנע: תודה, הדברים ברורים.
<רעות הורן: אני רוצה להזכיר שאנחנו פה בתקנות על רווחת בעלי חיים.
<רעות הורן: זה הגיוני שידברו על רווחת בעלי חיים וזה בסדר שאנחנו מדברים גם איך אפשר לעשות את זה בלי לפגוע בתעשייה.
<רעות הורן: ד"ר פוצי אמר באופן חד משמעי שיש מקומות שבהם הם יודעים לעשות את זה, לא לרסן את החזירה בכלל והגורים לא מתים, למה שלא נעשה את זה?
<רעות הורן: זו המטרה של הדברים.
<רעות הורן: סליחה, רגע.
<רעות הורן: אני הקשבתי לכם, אני לא התפרצתי.
<רעות הורן: כמו שאמרתי לכם, אני הייתי בחזיריות של כולכם - - -
<קריאה: אז תשבי כמה ימים ותראי מה זה.
<רעות הורן: האמת, אני אשמח לבוא.
<רעות הורן: עוד השבוע אני אקפוץ לאעבלין, בכיף אני אבוא.
<קריאה: הם דורסים ושוכבים עליהם.
<קריאה: זה לטובת הגורים, הריסון הזה ש - - -
<רעות הורן: סליחה רגע, אני רוצה לדבר לחברי הכנסת.
<יוסי וולפסון: אדוני היושב ראש, בישיבה הקודמת - - -
עמרם מצנע: אתה לא קיבלת רשות דיבור.
<רעות הורן: תנו לי לדבר.
<רעות הורן: אנחנו בתקנות צער בעלי חיים, חברי הכנסת הנכבדים, אם יש אפשרות לא לרסן אותם בכלל, שבעה ימים זה אולי נשמע מעט לעומת מה שעובר עליהם היום, אבל אני לא יודעת אם ניסיתם עשר דקות לשבת בתא ריסון, שהוא סוגר עליכם לגמרי ואי אפשר לזוז בכלל והחזירה לא יודעת שזה משהו שייגמר ועוד מעט - - - אם יש אפשרות קצת לשנות את הממשק ולמה בכלל לעשות את הפשרה פה?
<קריאה: מה עם החזירים שמפרידים אותם ביום הראשון מהאמא?
<רעות הורן: צריך לשנות אולי את ה - - -
עמרם מצנע: אבל אי אפשר לדון ככה.
עמרם מצנע: צעקות הביניים הן הוצאות קיטור אבל זה לא עוזר לנו.
עמרם מצנע: קודם כל התקנות האלה, אני רוצה להזכיר מאיפה אנחנו באים, מאיזה מציאות.
עמרם מצנע: התקנות האלה, גם מי שלא מרוצה מספיק מרמת היחס לחזירים, הן מקבעות מצב יותר טוב ממה שקיים היום.
עמרם מצנע: עכשיו צריך למצוא - - -
עמרם מצנע: אתם יודעים, כי אני אמרתי את זה גם בדיון הקודם, אנחנו הולכים להגביל את התקנות למספר קטן של שנים שבהן יצטרכו לעשות מחקרים ובהן אנחנו נתקדם צעד נוסף.
עמרם מצנע: אי אפשר באבחת מאכלת לעבור ממצב נתון אחד למצב אחר כי זה לא יתקיים בסוף.
עמרם מצנע: אנחנו רוצים משהו פרקטי מעשי.
עמרם מצנע: אירופה עם כל הכבוד זה לא ישראל, במציאות הנוכחית אנחנו יודעים שאין אפשרות היום, פרקטית, גם להרחיב את החזיריות כמו שצריך ולאפשר את מה שכולנו רוצים.
<רעות הורן: אבל הריסון לא קשור ל - - -
עמרם מצנע: הריסון קשור לכל הכללים שבסופו של דבר מאפשרים גם מצד אחד את התעשייה הזו ומצד שני, כמובן, את זכויות החיות.
<יוסי וולפסון: קודם כל אני מאוד מקווה שאנחנו נתקדם עם התקנות האלה ושהדיון יהיה ענייני וקצר ולכן גם אני מבקש שלא יקפצו בזמן שאני מדבר.
<יוסי וולפסון: בסופו של דבר מדובר בתקנה שכבר אושרה, אנחנו לא אוהבים אותה, אבל אני כן רוצה שנתקדם הלאה.
<יוסי וולפסון: אני כן רוצה לציין, בניגוד לניסיון שמספרים פה אנשים שכבר שנים לא מגדלים חזירות לא בתאים, אז מחקרים שנעשו ושפע של מחקר מדעי שנעשה הראה שאין יותר תמותה, גם אם מחזיקים את החזירה עם הגורים בלי ריסון מהרגע הראשון.
<יוסי וולפסון: להיפך, יש לחזירה צורך מוטבע להקים - - - כן, הימים הראשונים הם מאוד רלוונטיים, ראו שכשכן נותנים לחזירה לגדל את הגורים במכלאה יחד עם הגורים, בלי ריסון, הגורים גדלים טוב יותר, הם בריאים יותר, ההתנהגות החברתית שלהם טובה יותר בגיל יותר מבוגר.
<יוסי וולפסון: יש פה איזה שהוא פחד משינוי.
עמרם מצנע: לא, תראה, יש שינוי, גם מ-28, אם אתה יורד ל-14, זה גם שינוי.
<יוסי וולפסון: לכן אני אומר שהעמדה המקורית שלנו והעמדה שלנו עד היום שלא צריך בכלל את הריסון - - -
עמרם מצנע: ברור, העמדה ברורה.
<יוסי וולפסון: אבל אני מאוד רוצה שנתקדם עם התקנות האלה ולא נתחיל לחזור אחורה כל פעם.
עמרם מצנע: לא, אנחנו לא נחזור יותר מזה.
<יוסי כהן: אדוני היושב ראש, אני רוצה להסביר משהו.
<יוסי כהן: פה יש איזה מגמה של ד"ר שאול פוצי ואני מאוד מכבד אותה, של להביא אותנו מבוטום 10 באירופה ל-10 טופ באירופה בשלושה חודשים ברוב הסעיפים, ובתשעה סעיפים בסעיף אחד.
<יוסי כהן: אני חושב שזה בלתי אפשרי.
<יוסי כהן: הייתי מצפה ממשרד החקלאות שאם הם מבקשים מאיתנו להגיע למצב של 10% הנחותים ל-10% העליונים ויותר מ-10% העליונים באירופה, זה אפילו 5%, ואם אנחנו מדברים על כלל העולם אנחנו במאיון העליון, התקנות האלה של המאיון העליון בכל העולם ואתה לא תכחיש את זה, אני מניח, ד"ר פוצי.
<יוסי כהן: אני חושב שצריך להיות מצורף לזה איזה שהוא סקר כלכלי, כי המשמעות של הריסון הזה, ואני מקבל את מה שאתם אומרים, תיתנו 20 מטר מרובע לאמא עם גורים, מסביב תשימו איזה שהם מתקנים מיוחדים - - -
<יוסי וולפסון: שלושה-ארבעה מטרים.
<קריאה: אתה ביקשת שלא יתפרצו לך לדברים, אז אל תתפרץ לאחרים גם אתה.
<יוסי כהן: היום התאים לא בנויים לזה.
<יוסי כהן: זה לא שאתה הולך היום לתא ומסיר את הריסון והם מקבלים את אחוזי התמותה או אפס אחוזי תמותה שהם אומרים.
<יוסי כהן: היום אתה מסיר את הריסון בתאים הקיימים, התמותה תגדל בצורה משמעותית.
<יוסי כהן: אז יש פה ניצחון דקלרטיבי.
<יוסי כהן: יכול להיות שבאמת הם ניצחו בקטע של שבעה ימים, אבל בפועל ימותו יותר חזירים.
<יוסי כהן: לתת לפרק זמן של שלושה חודשים, או תשעה חודשים, לתקן את המצב, אין סיכוי שהמצב יהיה יותר טוב.
<יוסי כהן: אני הייתי מצפה ממשרד החקלאות לגבי כל התכנית הזאת לעשות איזה שהיא תכנית כלכלית, ההשפעות הכלכליות של כל התקנות שאתם מבקשים פה, כי ככה בדרך כלל באירופה עושים.
<יוסי כהן: באירופה, גם אחרי שרואים שיש השפעה כלכלית על המגדלים, נותנים גם איזה שהיא עזרה, סובסידיה, פרק זמן יותר ארוך, ופה זה בכלל לא קיים.
<קריאה: שוב, יש פה אסטרטגיה של - - -
<יוסי כהן: אני באמת מצפה ממדינת ישראל, משרד החקלאות, תצרפו לדוח הזה נספח כלכלי, כמה משפחות יאבדו את מקור פרנסתן - - -
עמרם מצנע: זה לא רלוונטי עכשיו.
<סלימאן עראף: כבוד היושב ראש, בנוגע לסעיף הזה.
<סלימאן עראף: גם דיברנו על זה בפעם הקודמת, המצב באירופה הוא לא המצב בישראל.
<סלימאן עראף: אני מניח שאף אחד פה מהארגונים לא יצא לו לראות חזיר, גור, שנמחץ תחת כובד המשקל של האמא שלו, בלי - - -
<רעות הורן: אי אפשר לא לראות את זה גם בריסון.
<רעות הורן: זה קורה כל הזמן.
עמרם מצנע: אבל למה להפריע?
<סלימאן עראף: בלי הימום - - - אתה יודע כשחזיר יוצא לשחיטה מסודרת הוא מקבל הימום על מנת שלא יחוש את הכאב וזה תהליך שהוא מסודר יותר.
<סלימאן עראף: כשחזיר, גור בן יומיים, שלושה, ארבעה, נמחץ תחת כובד המשקל של אמא שלו זה משהו שהוא מעט יותר אכזרי.
<סלימאן עראף: בואו תשמעו קצת את הצעקות.
<סלימאן עראף: זה משהו שאנחנו, המגדלים - - -
<מאיר מניה: הוא נחנק ומת.
<סלימאן עראף: הוא נחנק ומת, אנחנו מוציאים אותו כחול.
<סלימאן עראף: אנחנו, כמגדלים, האינטרס המובהק שלנו הוא למנוע את זה כמה שיותר.
<סלימאן עראף: גם כ - - -
<מאיר מניה: גם הטמפרטורה באירופה היא לא קנה מידה להשוואה למדינת ישראל.
<סלימאן עראף: עכשיו, אחרי שאמרתי את זה אני אגיד גם, בתגובה לתיאוריה של ד"ר פוצי.
<סלימאן עראף: באירופה יש רק ארבע מדינות שהן באמת המדינות, כמו שאמר יוסי, בטופ העליון של גידול חזירים.
<סלימאן עראף: במדינת ישראל ישנן מגבלות שחייבים כולנו להבין אותן.
<סלימאן עראף: המגבלות נובעות קודם כל מזה שבמדינת ישראל כל עניין גידול החזיר למשך הרבה שנים היה די טאבו.
<סלימאן עראף: זאת אומרת לא היה לנו התפתחות מבחינת מחקרים, מעבדות, יבוא של חיסונים, יבוא של מוצרים, אין הרבה יבואנים בתחום הזה.
<סלימאן עראף: זה תחום שאין לנו הרבה אפשרויות להתפתח בו.
<סלימאן עראף: אנחנו נאלצים כל הזמן לטוס ולהביא מחו"ל כל הזמן דברים.
<סלימאן עראף: מעבר לזה אין לנו את האפשרות לגדול, מבחינת שטח פיזי, וכולנו מכירים את הבעיה.
<סלימאן עראף: אנחנו כבולים בכל כך הרבה מצבים בגלל חוקים של המדינה שהחזירים שלנו פשוט מאוד נולדים במשקלים קטנים יותר, קצב גדילה נמוך יותר, בטמפרטורה חמה הרבה יותר ויש סיבה לזה שגם בגיל שבוע ימים אצלנו ימותו יותר ממה שימותו באנגליה, נורבגיה, שווייץ ושבדיה.
<סלימאן עראף: למה איטליה לא פה?
<סלימאן עראף: למה ספרד לא פה?
<סלימאן עראף: מדינות חמות יותר?
<סלימאן עראף: למה פורטוגל לא פה?
<סלימאן עראף: למה המדינות האלה לא פה?
<סלימאן עראף: יש סיבה לזה.
<סלימאן עראף: אצלנו, במדינת ישראל, הגזע של החזיר, הגנטיקה, למרות שאנחנו עובדים על לשפר אותה, היא לא מתאימה לסטנדרטים של המדינות הללו.
<סלימאן עראף: אנחנו לא יכולים לעמוד בזה.
<סלימאן עראף: זה נזק כלכלי וזה גם נזק לרווחת החזיר, זה נזק מכל הבחינות.
<סלימאן עראף: זה פשוט נזק טוטאלי, וזה בדיוק כמו שאתה אמרת, באבחת המאכלת לקבל החלטה בלי להכיר את ה - - -
<מאיר מניה: מניסיון עבר התמותה טרם הריסון הייתה מגיעה למעל ל-30%, לפעמים 40%, מכמות החזירים שהיו נולדים טרם הריסון.
<יוסי וולפסון: מתי עשו את זה?
<יוסי וולפסון: לפני כמה שנים?
<סלימאן עראף: מה זה משנה?
<יוסי וולפסון: השתפרתם בכמה דברים מאז.
<מאיר מניה: השיפור היה בריסון.
<יוסי וולפסון: לא רק.
<מאיר מניה: השיפור היה תהליך הריסון.
עמרם מצנע: בבקשה, משרד החקלאות.
<נדב גלאון: יש לי הצעה לפשרה.
<נדב גלאון: יש פה עמדות קיצון וצריך להיזהר מהעתק-הדבק ממה שקורה במדינות אחרות.
<נדב גלאון: אנחנו מכירים את זה גם מתחומי חקלאות אחרים.
<נדב גלאון: לכן מה שאני מציע, כן לבחון את היכולת לקצר את תקופת הריסון בתנאי משקים בישראל, תחת ההשגחה של משרד החקלאות.
<נדב גלאון: אכן התקדמנו הרבה, יש לנו רופא חזירים מדופלם ומומחה אירופאי, אנחנו ניקח שניים-שלושה משקי פיילוט לתקופה של ניסוי מבוקר ונבדוק מה קורה כשמצמצמים את תקופת הריסון תחת השגחה בלי לאבד שליטה, נגמור את התקופה הזאת, נוכל לעדכן את כל מי שצריך מה הן התוצאות כלכלית וגם מבחינת רווחת בעלי החיים.
<נדב גלאון: ולא נחתוך בבת אחת מ-28 ל-7 ימים ואולי באמת יהיה קשה מאוד למגדלים כלכלית, וגם מבחינת צער בעלי חיים אני לא בטוח ש - - - זאת ההצעה.
עמרם מצנע: לעלות ל-14?
<נדב גלאון: מה שאני מציע זה כרגע להשאיר את זה על 28 יום עם איזה שהיא הוראת שעה שאנחנו תוך שנה צריכים לבוא, אחרי ניסויים מבוקרים, מנטרים אמיתיים את התמותה, את התנאים - - -
<רעות הורן: שוב למשוך זמן, עשר שנים - - -
<נדב גלאון: לא למשוך זמן, ואני מבקש לא להפריע, אלא לעשות מדידה מדויקת בתנאים ישראליים.
<נדב גלאון: מה שאומרים המגדלים זה שאפשר לקרוא כל מיני דירקטיבות אירופאיות, שאגב הדירקטיבה האירופאית משנת 2008 עדיין מתירה 28 יום - - -
<יוסי וולפסון: מ-98'.
<יוסי וולפסון: ב-2008 זה נוסח משולב.
<רעות הורן: ומה הקשר בין מעיכת גורים לבין החום?
<רעות הורן: זה פשוט לא קשור, זו סתם מניפולציה.
<יוסי וולפסון: מה שד"ר גלאון מציע זה ללכת בניגוד למדע הקיים.
<יוסי וולפסון: אם ד"ר גלאון רוצה שנקבע לזה תקופת מעבר של שנה כדי לאפשר איזה שהיא בדיקה, אין לי בעיה שתיקבע תקופת מעבר של שנה.
עמרם מצנע: כל החוק יהיה ב - - - לא שנה, אני חושב על שנתיים, נדמה לי שזה הגיוני.
<יוסי וולפסון: שהחל מעוד שנתיים יהיה אסור.
<יוסי וולפסון: בינתיים הם יבדקו ואם הם ירצו ישנו.
<יוסי וולפסון: אבל אי אפשר שיהיה מצב שברירת המחדל היא שאפשר להחליט בניגוד למדע.
עמרם מצנע: אני לא בעד להשאיר את זה על 28 יום.
עמרם מצנע: אני בעד למצוא את הפשרה ובמקום 7 ימים 14 יום.
<רעות הורן: אם אפשר לא לעשות ריסון.
עמרם מצנע: לא, התשובה היא לא.
עמרם מצנע: נדמה לי ש - - -
<רעות הורן: זה פוגע בתעשיות.
עמרם מצנע: אבל, גברתי, עם כל הכבוד, קבלו גם את השורה התחתונה כעובדה.
<קריאה: האם אפשר לבדוק את הנושא של - - -
עמרם מצנע: אנחנו צריכים לאשר את התקנות.
שמעון אוחיון: רק אולי, עמרם, נשמע מה ש - - -
עמרם מצנע: אני רוצה להסביר.
עמרם מצנע: אנחנו נגביל את התקנות האלה לשנתיים, את התקנות בכלל, ובשנתיים האלה משרד החקלאות יצטרך לעשות בשיתוף עם המגדלים מספר מחקרים ובעוד שנתיים זה יצטרך לחזור לוועדה במגמת שיפור.
עמרם מצנע: באמת אי אפשר ללכת ממודל כפי שהוא קיים היום ולקפוץ עד למעלה.
עמרם מצנע: אני חושב שגם אתם, מי שבאמת נמצאים כאן ומצווים על הגנה על בעלי חיים צריכים להבין את זה, שבסוף תקנות פחות טובות ממה שהיינו רוצים הן יותר טובות מאי תקנות או מתקנות פרוצות מדי.
עמרם מצנע: אני מציע, משרד החקלאות, מהר מדי ויתרתם לקפוץ חזרה למציאות של היום, ואני גם לא רוצה לקבוע בתוך התקנות, גם לכם זה לא יהיה נכון, שבעוד שנה - - - אנחנו נקבע את כל התקנות לשנתיים ובמסגרת השנתיים אתם תצטרכו לעשות מספר מחקרים, להציג אותם, כי אין היום מחקרים, המחקרים שכולכם מצטטים הם מחקרים מאירופה, ולעלות ולמצוא את הפשרה.
עמרם מצנע: לא 7 ימים, לא 28 ימים, 14 יום.
עמרם מצנע: נדמה לי שזה כיוון נכון.
שמעון אוחיון: משפט אחד אני רוצה לשמוע מד"ר פוצי, כי את הרעיון הזה לא שמעתי ולהיות קצת הגון גם לגבי המגדלים.
שמעון אוחיון: ההשוואה הזאת, אנחנו לא מבינים גדולים בעניין הזה, לגבי שמדינות מסוימות שאין להן את אותו אקלים, כמו אקלים ים תיכוני, לא נכללות כאן?
<שאול פוצי: ההגדרה פשוט לא נכונה.
<שאול פוצי: בסופו של דבר הסיבה היחידה שגורים נדרסים על ידי אמהות, כשגורים מחפשים אזור חם ובדרך כלל עושים את זה כשאמא קמה על מנת לאכול, הם זזים ממקום פחות חם לרצפה שהיא חמה מחום האמא.
<שאול פוצי: האמא מסיימת לאכול, היא שוכבת ודורסת אותם.
<קריאה: אז בקיץ לא מתים.
<שאול פוצי: תן לי לדבר.
<קריאה: מה עם הקיץ?
<שאול פוצי: אם האזור של הגורים יהיה מסודר לפי התקנה עם טמפרטורה מתאימה ובגודל מתאים בסופו של דבר לא יהיה לגורים אינטרס לצאת מאזור חם ולחפש אזור אחר.
<שאול פוצי: אחד מהסקרים האחרונים שביצעו בדנמרק וראיתי תוצאות בכנס האחרון לרווחת חזירים אירופאי, צפו עם מצלמות את ההתנהגות הגורים בהתייחס לחיפוש החום על ידי הגורים בשבוע הראשון של החיים שלהם.
<שאול פוצי: כשהתא מחומם עם מנורות 27-28 מעלות הגורים מהאזור שלהם לא זזים, נקודה.
<שאול פוצי: הם זזים אך ורק כשאמא קוראת להם, עם קריאות מסוימות, על מנת לינוק.
<שאול פוצי: הם יונקים את החלב וחוזרים לאזור שלהם.
<שאול פוצי: בדנמרק הדריסות אפסיות.
<שאול פוצי: זאת אומרת הקשר פה בארץ בין טמפרטורה חמה לריסון הוא פשוט הגדרה לא נכונה.
<סלימאן עראף: אפשר לשאול שאלה?
<סלימאן עראף: זה ממש נקודתי למה שהוא אמר.
עמרם מצנע: אנחנו סוגרים את העניין ואני מציע שנלך ל-14 יום.
עמרם מצנע: בפרוצדורה שלנו צריך לקרוא לזה רביזיה, אז אנחנו נחזור ונצביע על זה בעוד חצי שעה.
<אסעד ברגוט: סליחה, אבל זה לא יעזור 14 יום.
<אסעד ברגוט: סליחה אדוני, זה לא יעזור 14 יום, זה אותו דבר.
עמרם מצנע: זה לא אותו דבר.
<רעות הורן: אז בואו תשאירו את זה 7 ימים.
עמרם מצנע: חברים, אין פה מקח וממכר.
שמעון אוחיון: כל פשרה צולעת.
עמרם מצנע: אנחנו בסעיף 15.
עמרם מצנע: בבקשה, תקריא את הסעיף.
עמרם מצנע: מי רוצה להעיר לגבי סעיף 15?
<אסעד ברגוט: לפני סעיף 15, לגבי ההגדרות.
<אסעד ברגוט: אני מדבר על כללי, לא על זה.
<קריאה: אפשר לקרוא אותו קודם, אדוני?
עמרם מצנע: קראנו אותו בפעם הקודמת, אתה רוצה שיקראו אותו עוד פעם?
<עידו בן יצחק: (מקריא): "15.
<עידו בן יצחק: קיטום זנב וקיטום ושיוף ניבים.
<עידו בן יצחק: לא יקטום אדם זנבו של חזיר ולא יקטום או ישייף ניביו של חזיר בחזיריה שהיא משק גידול ברפד.
<עידו בן יצחק: בחזיריה שאינה משק גידול ברפד, לא יקטום אדם זנבו של חזיר ולא יקטום או ישייף את ניביו של חזיר, אלא אם מתקיימים התנאים הבאים: בחזיר שגילו עד שבעה ימים: החזיר טופל במשכך כאבים לפני הפעולה, במהלכה, עד לסיומה ולאחריה, והקיטום או השיוף מבוצעים בידי עובד מיומן; בחזיר שגילו עולה על שבעה ימים: אם רופא וטרינר קבע שלא ניתן היה לבצע את פעולת הקיטום או השיוף עד גיל שבעה ימים בשל מצבו הרפואי של החזיר, הפעולה בוצעה בהקדם האפשרי לאחר שהוסרה המניעה לביצועה כאמור, בידי רופא וטרינר, בוצע אלחוש של המקום או הרדמה לפני הפעולה והחזיר טופל במשככי כאבים לאחריה; הטיפול בוצע בכלים ייעודיים שעברו חיטוי; הטיפול במשככי כאבים, בחומרי אלחוש או בחומרי הרדמה בוצע באמצעות תכשירים רפואיים רשומים כדין, לפי ההתוויה המאושרת ולפי הוראות רופא וטרינר.
<עידו בן יצחק: רופא וטרינר ימסור בכתב את האישור כאמור בתקנת משנה (א)(2)".